FLORA DE CATALUNYA 



Amigdalàcies. 



G. 215. - Cérasus. 



865. — C. Mahàleb MiU. 



(ie l'àrah, ja en Camerarius, i en Matthiolus 

 macaleb; també mahhaleb ^'^) 



Sinonímia. — Cirerer de Sta. Llúcia; cast. 

 cerezo de Mahoma o de Santa Lucia. 



Arbust de 1-4 m., molt ramificat, de bran- 

 ques obertes, grisenques; fulles ovato-orbicu- 

 lars, subcordiformes, breument acuminades, fina- 

 ment serrades, amb dents arquejades, calloses, 

 terminades per ima glàndula, d'un verd clar, consistents, glabres i lluents; 

 pecíol amb 1-2 glàndules terminals; flors petites, oloroses, coetànies de les 

 fulles, en corimbus pauciflors, drets, im poc fullosos a la base, la major part 

 dels pedicels caducs a la floració; calze amb els lòbuls ovato-obtusos, refle- 

 xes; no pestanyes; drupa ovoido-globulosa, negra, de la grandària d'un pèsol, 

 amarga i acerba. 



Geografia. — Sots, marges i boscos calissos de la alta muntanya i de les valls i faldes 

 dels Pireneus: Bagà, marges del Bastareny. — La Pena, apr, de la Espluga de Francolí 

 (Csta.); Talaixà, Vall del Bach. S. Aniol de Uïja, Nostra Senyora del Mont, Camprodon 

 (Vay.); Vall d'Aràn, les Bordes, Arrú (Llen.). — Abr. 



866— C. Padus DC. 



(grec Tüàooç, que probabl. és com ^fi^óç, el Quer- 

 cus esculus L., de glans comestibles.) 



Sinonímia. — Cirerer bord; cast. cerezo sil- 

 vestre, duracino o de Santa Lucia, cerezo de 

 racimo; fr. cerisier à grappes '^^ 



(gatzart a la Vall d'Aràn.) 



Arbre de 2-6 m., poc ramificat, branques 

 + obertes, brunes, d'olor desagradable; fulles 

 bastant grans, trasovato-el•liptiques, acumina- 

 des, reticulato- venoses, finament serrades, dents 

 sense glàndules, subcoriàcies, d'un verd clar, glabres per sobre i piloses per 



C. Padus 



(O Cf. halepensis i chalepsnsis; podria referir-se a la bona olor que fj, semblant a la del Clematis, que ja de molt 

 lluny se sent. Pensi's en macir, que és (J.d(Xep, d-- ia nou moscada. Del pinyol, que és dur, rodó i d'un negre 

 brillant, se'n fan grans de rosari: bois de St. Lucie (poblet aprop de Commercy). 



(2) Nom d'nn arbust en Theophrastus, que presenta els fruits successivament verds, vermells i negres (com leS 

 niires). Tot i essent el fruit de gust un xic repugnant, els ocells se'l mengen amb afició. 



32 



H9 



