FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 217. — DRYAS L. 



(Del grec Apuài;, nimfa boscana; de Spüq, alzina; nom donat per Lin. a aquesta planta per la 

 semblança de les fulles amb les de l'alzina o '/«(j-aíSpuí;, Teucrium lucidwn L.) 



Flors blanques, grans, solitàries, llargament pedunculades, terminals; 

 calze 7-9 partit, amb les divisions linears, pubescents, ciliat o-llanoses, iguals, 

 uniseriades, sense calicle; 7-9 pètals el•líptico-ovats, una vegada més llargs 

 que'ls sèpals; estams indefinits, estils subterminals, acrescents, plumosos; 

 fruit poliaqueni: plantes llenyoses, de 1-2 dm., molt ramiíicades, ajegudes; 

 fulles oblongues, obtuses, arrodonides o subcordiformes a la base, íistona- 

 des, vírido-glabres per sobre i albo-tomentoses per sota, peciolades, un poc 

 coriàcies. 



D. octopétala 



873. — D. octopétala L. 



(de oxTo), vuit, i TcétaXov, fetal; pel nombre que 

 d'ells presenten normalment les flors.) 



Geografia. — Pastures rocoses de les altes munta- 

 nyes: Cadí, a la vessant nord de PuigUançada. — Mont- 

 sant (Salv.!); altures de Berga, remontant-se a la regió 

 alpina per Castanesa, Port de Benasc i Maladetta, Ports 

 de Viella (Csta.) i de la Picada (Llen.); Ruda (C. et S.); 

 regió alpina i glacial de Núria (Vay.); Vall de Llo(Gaut.); 

 Cambradases (Bub.). — Jul.-Ag. 



255 



