PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 218. — GEUM L. 



(Nom que Plini donava probablement al G. urbamim: caryophyllata dels autors 

 prelinneans, per l'olor del rizoma, de claus d'especia(').) 



Flors grogues o vermelloses, solitàries o en cimes terminals; calze de 5, 

 rarament 6, divisions, quasi sempre caliculat; corol•la de 5, rarament 6-7, 

 pètals trasovats o bé obcordiformes, estams i pistils indefinits, estils termi- 

 nals, acrescents, persistents, freqüentment plumosos, enters articulats, 

 rectes o agenollats; article superior caduc; fruit poliaqueni, aquenis peluts, 

 agrupats en capítol globulós en un receptacle cònic o cilíndric, sec, persis- 

 tent; plantes herbàcies, perennes, de rizoma gruixut, de fulles radicals lira- 

 des, amb el segment terminal més gran, les caulinars 3-sectes o 3-lobades. 



I Estil no articulat, plumós; troncs uniflors, quasi sempre 6 pètals. 2. 



Estil articulat, generalment- glabre o poc plumós; troncs multifiors, 



5 pètals 3. 



S Rizoma no estolonífer, segment terminal de les fulles cordiforme, molt 

 més gran que'ls laterals; receptacle pubescent, aquenis ovals, 

 874. G. montanum. 

 Rizoma estolonífer, segment terminal de les fulles poc més gran que'ls 

 laterals, receptacle piloso-eriçat, aquenis sublinears. 



875. G. reptans. 



(Capítol fructífer estipitat 4. 



(Capítol fructífer sentat 5. 



Pètals grocs, sentats, quasi una vegada més llargs que'l calze; aque- 

 nis grans, d'estil glabre; fulles caulinars petites. 876. G. silvàticum. 



Pètals vermellosos, llargament unguiculats, iguals al calze; aquenis 

 petits, d'estil plumós; fulles caulinars grans . . 877. G. rivale. 



Flors dretes, calze reflex després de la floració, pètals un poc més 

 llargs que'l calze, fulles pubescents . . 878. G. urbànum. 



Flors a la fi més o menys penjants, calze estès o suberecte després de 

 la floració, fulles piloso-sedoses 6. 



(i) Es fa derivar de Yíuw, gustar; menjar. 



256 



