FLORA DE CATALUNYA 



Rosàcies. 



Cr. 2 1 8. -Geum. 



'Flors grans, calze wrd, pètals grocs, obcordiformes; estils del fruit 

 glabres, segment trrrninal de les fulles ladicals molt gran, orbiculai- 



reniforme g^g q pyrenaicum. 



< Flors mitjanes, calze rubro-verdós, pètals grocs, amb vènules verme- 

 lloses, el•líptics; estils dels fruits mi poc plumosos, segment termi- 

 nal de les fulles radicals molt més petit, atenuat o cuneïforme, 



88o. G, Paui 



874. G. montanum L. 



(per In seva estació a les altes muntanyes.) 



Rizoma curt, no estolonífer; troncs bastant 

 més llargs que les fulles radicals, uniflors; fu- 

 lles inferiors lirato-pinnati sectes, amb els seg- 

 ments decreixents des del terminal, que és molt 

 gian, SHhcordiforme i obscwament colzat; les 

 caulinars petites, 3-lobades o bracteïformes; 

 flors d'un groc viu, grans, solitàries, dretes; 

 sèpals ovato-oblongs, el doble grans que les fu- 

 lletes del calicle, pubescent-pestanyosos, quasi 

 sempre 6 pètals, escotats, breument unguicu- 



lats, una veí^ada més llargs que'ls sèpals; aquenis ovals, peluts; estils no 



articulats, plumosos; receptacle pubescent. 



Geografia. ~ Pastures i roques de les alies muntanyes; Núria, cap a Nouíbnls.- Porxo 

 del Sujar. la Toza, la Cerdanya, pastures de Morens i Coll de la Marrana a Núria ( Vay y de 

 la vall de Martet a la de Núria (Gaul. ); Pon de Caldes (Csta.) i de \iella (Lien.!)- Castanesa 

 (l.ap.K — Junv-Jul. 



G. montanum 



G. reptans 



875. — G i*eptans L, 



(de répere, arrossegar-se; pels seus llargs esto- 



lu)lS.) 



Rizoma amb estolons de 1-3 dm., troncs ape- 

 nes més llargs que les fulles radicals, uniflors; 

 fulles basilars pinnatisecies, de segments decrei- 

 xents cap a la base, però més distants i menys 

 desiguals que en l'anterior, fondament inciso- 

 dentats, el terminal 3-lobat i un poc més gran; 

 flors d'un groc viu, solitàries, molt grans; sè- 

 pals lanceolato-linears, quasi sempre 6 pètals. 



257 



