FLORA DE CATALUNYA 



Rosàcies. 



P. íruticósa 



G. 220. - Potentüla. 



882. — P. fruticósa L. 



(de frutex: planta arbustiva.) 



Petit arbust de o'50-i m., molt ramificat, 

 amb l'epidermis que s'esfoiia en les branques 

 velles, les tendres són albo-sedoses; fulles im- 

 paripinnades, la majoria ^-foliolades; folíoles 

 oblongues, enteres, un poc revoltes pel marge, 

 glabres per sobre, piloses i amb els nervis molt 

 marcats per sota, els 3 superiors convergents; 

 estipules oblongo-lanceolades, escarioses; flors 

 grogues, amb cimes terminals, pauciflores; di- 

 visions del calicle igíials a les del calze, però més estretes; pètals trasovats, 

 arrodonits a l'àpex, més llargs que Is sèpals; aquenis molt eriçats. 

 1 

 Geografia. — Pastures pedregoses de les regions alpina i subalpina: Núria, al peu de la 

 Creu d'en Riba, Coma de Vaca. = Coma de l'Orri, de Comabella, la Toza (Vay.); Vall 

 d'Eyne (Caut.). — Jul.-Ag. 



883. — P. rupestris L. 



(de rupes, roca; per la estació de la planta, com 

 saxiim, seix.) 



Rizoma inclirat, llenyós; tronc herbaci, de 

 2-4 dm., dret, bifurcat, poc fullós, pelut, pu- 

 bescent-glandulós a l'àpex; fulles basilars llar- 

 gament peciolades, 5-7 foliolades; folíoles ova- 

 des, doblement dentades, decreixents des de 

 l'àpex, la terminal petiolulato-cuneïforme, les 

 caulinars superiors ^sectes i sentades; estipules 

 lanceolades, enteres, un poc dentades; flors 

 blanques, grans, en cimes terminals multiflores; 

 divisions del calicle més curtes i més estretes que les del calze; pètals traso- 

 vats, arrodonits a l'àpex, 1-2 veg. més curts que'ls sèpals; aquenis llisos. 



Raça P. villosa Lee. et Lamot.~P. macrocalyx Huet.— Tronc i fulles 

 amb pèls llargs, blancs i obertes; calze més gran després de la floració; 

 aquenis venosos. 



Geografia.— Pastures granítiques i pissarroses de les muntanyes: la Molina, Comabella 

 (Vay.), molt comú a Pumero i altres llocs de la Vall d'Aràn; Aigua Moix (Llen.!); falda df 



34 



265 



