PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rosàcies. 



G. 220. -PotentíUa. 



la Maladelta (Csia.); sota deJ Fort de Benasc (Zett.); Salardú, Arties,, Valls de Juela i de Tre- 

 dòs (Timb.); Ruda (C. et S.). — Juny-Jul. 



A". B. La planta collida per Llen. a la Vall d'Aràn presenta tots els caràcters de la raça 

 P. niacrocalyx. salvant els aquenis, que són petits i llisos com en el tipus. 



P. alchemilloides 



884. —P. alchemilloides Lap. 



(per una certa semblança amb la Alchimilla 

 alpina.) 



Sinonímia. — Peii-crist (a Bagà). 



Rizoma vertical, llenyós; tronc de 1-3 dm., 



ordinàriameut simple, ascendent, albo-tomen- 



tós, poc fullós; fulles basilars llargament pe- 



ciolades, 5-y foliolades; íoVioles oblongues, vírido- 



fosqucs i glahres per sobre, seríceo-argentïnes per 



sota, enteres o aínb 3 petites dents a l'àpex, les 



caiilinars 3-5 foliolades, sentades o breument 



peciolades; flors blanques, mitjanes, en cimcs terminals, multiflores; divisions 



del calicle linears, quasi tan llargues com les del calze, lanceolades; pètals tras- 



ovats, escotats, 1 veg. més llargs que Is sèpals; aquenis coberts de pèls llargs. 



Geografia.— ^o(\uti dels Pireneus: Roca de l'Huró, sobre la font de Tagast, al Bergadà; 

 comú al Pendís i Coll de Jou. = Poc més avall del Pont de Viella; Penyablanca, base de la 

 Maladetta (Zett.); Mall d'Ariiga (Llen.); Ruda (C. et S.); Sopeyra (Bub.). — Jul.-Ag. 



885. — P. caulescens L. 



(de caulis, el tronc: al•ludint al que té, ascen- 

 dent, relativament llarg.) 



Rizoma gros, llenyós, descendent, ramificat, 

 cobert de les despulles de les fulles antigues; 

 troncs ascendents, de 1-3 dm., eriçats; fulles 

 basilars llargament peciolades, 5-7 foliolades: 

 folíoles trasovadcs o bé oblongues, terminades per 

 3-5 dents petites, convergents, les caulinars 3-5 

 foliolades, totes verdes, glabres o piloso-sedo- 

 ses, amb marge piloso-argentí; estipules linear- 

 acuminades, les superiors ovato-acuminades; 

 flors blanques, mitjanes, en cimes corimbiformes terminals, multiflores; divi- 

 sions del calicle tant més llargues, però més estretes que les del calze, lan- 



P. caulescens 



26$ 



