PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rosàcies. 



G. 220. - Potentílla, 



nat per un rosetó de fulles; troncs Jiiés curts que les fulles radicals o re- 

 duïts a peduncles radicals, amb 1-2 fulles unifoliolades, coberts, lo mateix 

 que'ls pecíols, de llargs pèls estesos; fulles radicals llargament peciolades, 

 2,-foltoladcs, de folíoles grans, trasovato-cuneïformes, peciolulades, verdes per 

 sobre i glaucescents per sota, piloso-sedoses per les 2 cares, circuïdes de 

 grosses dents no convergents, menys a la base, les caulinars reduïdes a 1-2 

 folíoles, 3-5 dentades; estipules ovato-acuminades, flors blanques, petites, 1-2, 

 sostingudes per pedicels filiformes; calicle quasi igual al calze, vermellós per 

 dins; pètals trasovats, poc gens escotats, més curts que'ls sèpals; filaments 

 estaminals connivents en tub, cobrint l'ovari; aquenis petits, un poc rugosos, 

 peluts al llombrígol. 



Geografia.— Boscos i roques de les muntanyes: Monisolí, les Guilleries, S. Miquel Sul- 

 icrra; Coll de Toses. = Espinelvas, Queralbs, la Molina (Vay.); S. Llorenç dels Ccrdans 

 (Compy.); Coll de Jou (Gaut.); Vall d"Aràn (Timb.); Montgarri (Bub.); las Bordas, Viella, 

 Montgarri (Llen/i; Tredòs, Bonaigua íTimb.). — Abr.-Ag. 



888— P. Fragariàstrum Ehrh—Fra- 

 garia stérilis L. 



(per la semblança d'aquesta planta amb la ma- 

 duixera (Fragaria), sobre tot pels cstolons.) 



Sinonímia. — Cast. fresa estèril. 



Rizoma gros, estolonífer, terminat per ro- 

 setons de fulles simulant un maduixer; troncs 

 de 5-15 cm., ascendents, ílexuosos, prims, poc 

 íullosos, més llargs que les fulles radicals, co- 

 bert de llargs pèls blancs i estesos; fulles basi- 

 lars ^-foliolades, de folíoles peciolulades trasova- 

 to-arrodonidcs, piloso-sedoses, a)nb 8-12 dents fondes, amples, separades, no con- 

 vergents, les caulinars 1-2-trifoliolades; flors blanques, 1-3, portades per pe- 

 duncles llargs i prims; fullet es del calicle més curtes que'ls sèpals lanceolats, 

 verds; pètals escotats, un poc més llargs que'ls sèpals; filaments estaminals 

 glabres, connivents en tub cilíndric que deixa veure l'ovari; aquenis arrugats 

 transversalment a la maturitat, peluts al llombrígol. 



P. Fragariàstrum 



Geografia. — Boscos muntanyosos i prats silicis: Montseny (Salv,!); Ribas, Queralbs, 

 la Cerdanya, Camprodon, Olot, les Guilleries, fins a la Sellera i Amer (Vay.). — Març-Maig. 



A'. B. Sospitem que en algunes localitats s'ha confós aquesta planta amb l'anterior, 

 considerades per Fiori com a simples varietats de la P. stérilis (L.) Garcke. 



268 



