FLORA DE CATALUNYA 



Rosàcies. 



G. 220. - Potentílla. 



P. splendens 



889.— P. Splendens Ram. — P. Vail- 

 lantii Nestl. — P. montana Brot. 



(qtte vesplandeix; s al•ludeix a les flors blanques 

 i a les fulles seríceo-argentines, que li donen 

 una certa respiandor; dedicada a Seb. Vaillant, 

 botànic de Vigny (Pontoise), 1669-1722, metge 

 de Lluis XIV, A. del Botaticon Parisiense, que 

 no pogué veure acabat; publicat per Boerhaa- 

 ve; montana, per la seva estació.) 



Rizoma estolonífer, subllenyós; troncs de 

 5-20 cm., prims, ascendents, ordinàriament 

 tan llargs com les fulles, coberts de pèls blans, 

 estesos; fulles basilars 3, rarament ^-^-foliolades; folíoles pecioliiladcs , tras- 

 ovato-oblongues, verdes i puhescents per sobre, seríceo-argentines per sota i al 

 nmrge, terminades per 5-7 dents petites i connivents, les caulinars 1-2, uni- 

 trifoliolades; estipules ovato-lanceolades; flors blanques, grans, 1-4 sobre pe- 

 duncles llargs i prims; divisions del calicle quasi iguals a les del calze, totes 

 lanceolato-linears; pètals escotats, 1-2 veg. més llargs que Is sèpals; filaments 

 est amin als glabres, aquenis llisos. 



Geografia. — tíoscos de les muntanyes: Montseny, des de més avall de Sta. Fe i S. Mar- 

 çal fins a les Agudes. = Muntanyes de Núria (Salv.l); Vall d'Aràn, Bosost (Comprí, in Hb. 

 Cad.); Les (C. et S,). — Maig-Juny. 



890. — P. multífida L. 



(s'al•ludeix als segments laciniats de les j ulles: 

 de multus, molt molts, i íindere, dividir, tallar, 

 com bííidus, trífidus; en composició -fídus, dis- 

 tint de fídus.) 



Rizoma prim que produeix 2 o bé 3 troncs 

 de 5-25 cm., drets o ascendents, prims, pubes- 

 cents, poc fullosos; fulles basilars llargament 

 peciolades, amb 2-3 parells de folíoles pinnati- 

 sectes, de segments linears, enters, verds i gla- 

 bres per l'anvers, seríceo-sedosos pel revers, les 

 caulinars curtament peciolades; estipules lanceolato-acuminades; flors gro- 

 gues, 2-7, en cimes terminals; divisions del calicle un poc més curtes que I 

 calze, pètals escotats, iguals poc més llargs que Is sèpals, apenes glabres, llisos. 



Geografia. — Boscos i pastures de les muntanyes silicies: Berga (Graul); Cadí (Jover!); 

 cites de Costa. — Jul.-Ag. 



P. multi'fida 



269 



