PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Kosàcies. 



G. 220. - Potentílla* 



891 —P. Anserína L. 



(del llatí aiiscr, l'ànec; per la seva estació pels 

 llocs humits que'ls ànecs freqüenten; termina com 

 Passerina, non d'una altra planta; anspríniïs és 

 pròpiament lo que pertany a /'oca a les oques.) 



Rizoma gros, ramificat, amb branques radi- 

 cants, flagel•liformes, axil•lars; íulles amb 7-12 

 parells de foUoles ovato-oblongues, \erdes per 

 sobre o seríceo-argentines per les 2 cares, asse- 

 rrades per tot el marge; estipules caulinars 

 multífides; flors d'un groc daurat, grans, axil- 

 lars, solitàries, llargament pedunculades; divi- 

 sions del calicle iguals al calze i ordinàriament yyfides; pètals trasovats, 

 ondulats pel marge, no escotats, 2 veg. més llargs que I calze; aquenis grossos, 

 llisos, subcanaliculats per l'espatlla. 



P. Anserina 



Geografia. — Prais i llocs humils: en lanomenai Bosc de Berga (Grau); Oloí (Pourr., 

 Hb. Bolós); abundani al Pir. central (Wk ). — Juny-Set. 



892. — P. reptans L. 



(pels seus llargs estolons arrocegats.) 



Sinonímia. — Cinc en rama, gram negre, 

 peu-crist; cast. pentafilo, quinquefilo, cincoen- 

 rama, ple de Cristo, pie de gallina. 



Rizoma gruixut, quasi vertical, que pro- 

 dueix troncs flagel•liformes, axil•lars, radicants 

 als nusos en tota sa longitud; fulles ^-joliola- 

 des, llargament peciolulades, de folíolcs tras- 

 ovato-cuneiformes, dentades, fistonades quasi fins 

 a la base; estipules enteres o incises; flors gro- 

 gues, gi-ans, axil•lars, solitàries, llargament pedunculades; divisions del cali- 

 cle més grans que les del calze, pètals trasovato-cimeïformes, escotats, més 

 llargs que'ls sèpals; aquenis tuherculosos. 



Subv. sericea Bréb. — Troncs i pecíols coberts de llargs pèls sedosos, 

 folíoles peludes per les 2 cares. 



Geografia. - Comú per vores de recs, camins i llocs herbosos, des de la costa als Pire- 

 neus. La subv. sericea Bréb. a ca'n Tunis. — Juny-Oct. 



P. reptans 



270 



