FLORA DE CATALUNYA 



Rosàci 



G. 220. -PotentíUa. 



893 —P- Tormentilla Neck. — Tor- 

 mentilla erecta L. 



(de tormentum, eòlica; per haver els antics em- 

 pleat aquestes plantes contra aquesta malaltia; 

 per analogia amb Potentilla i altres consem- 

 blants). 



Sinonímia. — Tormentil•la. consolda roja; 

 cast. tormentila, sieteenrama, consuelda roja; 

 angl. tormentil o tormentilla. 



P. Tormentilla 



Rizoma curt, gruixut, bru, rogenc per dins, 

 que produeix troncs prims, de 1-4 dm. estesos 

 o ascendents, no radicants, ramificats, pubescents. molt fullosos- fulles totes 

 3-foliolades, les basilars llargament peciolades, de folíoles trasovadcs ordinà- 

 riament destruïdes a la florescencia, les caulinars sentades, de folíoles o&/o«-o- 

 aíneiformcs profundament dentadcs als dos terços superiors; dents agudes ver 

 des, glabres per sobre, glaucescents i amb llargs pèls aplicats als nervis per 

 sota; estipules grans, foliàcies, 3-5-fides; flors grogues, petites, tetrànieres 

 sostmgudes per llargs pedicels capil•lars en cimes terminals; divisions deí 

 cahcle més curtes i més estretes que les del calze, ovato-acuminades' pètals 

 escotats, poc més llargs que Is sèpals; aquenis llisos. 



Geografia.-Comn^h boscos i prats del Montseny, les Guilleries, Queralbs i demés de 



icS alicS VflllS. ^^ Al3ll2"Afí. 



894. —P. grandifióra L. 



^ (per les flors grans que presenta aquesta planta.) 



Rizoma fort, negrós, ascendent; troncs de 

 1-4 dm., drets, ramificats, poc fullosos, coberts 

 com les fulles, de pèls estesos; fulles 3-foliola- 

 des, de folíoles trasovato-caneiformes, grans, ver- 

 des i pubescents per sobre, piloso-sedoses per 

 sota, dentadcs quasi fins a la base, la dent ter- 

 minal més petita, les fulles radicals llargament 

 peciolades; estipules ovato-lanceolades; flors 

 grogues, grans, 2-5, en cimes fluixes; divisions 

 del calicle inés curtes i més estretes que les del 



calze, lanceolato-agudes; pètals oh cor dif or mes, 2 veg. més llargs quels sèpals- 



aquenis un poc arrugats, glabres; receptacle gran, pelut. 



randiflóra 



271 



