PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rosàcies. 



G. 220. -PotentíUa. 



Geograjia. — Roques i pastures de les alies muntanyes: la^ Molinassa (Areo, de la prov. 

 de Lleida, 1800 m.) (Font!); altures sobre la Manera, S. Llorenç de Cerdans (Compy.); 

 abundant en les roques de Bordallat a la Manera (Lap.); Pir. Or. (Rouy). — Jul.-Ag. 



P pyrenaica 



895. —P. pyrenaica Ram., raça de la 

 P. alpestris Hall , apud Rouy. 



(per la seva estació alpina pircnenca.) 



Rizoma Uenyós, inclinat, ramificat, del que 

 surten troncs de 1-4 dm., fortament encorbats 

 a la base, ascendents, que porten de 2-4 fulles, 

 coberts de pèls aplicats o glabrescents; fulles ra- 

 dicals llargament peciolades, 5-foliolades; folío- 

 les ohlongues, poc piloses, dentadcs als dos ter- 

 ços superiors, essent la dent terminal igual a 

 les altres; estipules soldades al pecíol en quasi 

 tota sa longitud, essent la porció lliure obtusa, 

 de 2-4 mm., més curta que la part soldada; fulles caulinars superiors sentades, 

 1-3 foliolades, amb estipules amplament ovato-agudes, essent la porció lliura 

 més llarga que la soldada; flors grogues, grans, en cimes terminals un poc 

 denses i de pedicels curts; divisions del calicle obtusiííscules , més curtes i més 

 estretes que les del calze, pètals obcordi/ormes, fortament escotats, i veg. més 

 llargs que' Is se pals: aquenis glabres, llisos. 



Geografia. — Roques i pastures de la regió alpina o subalpina del Pireneu: prats imme- 

 diats al Santuari de Núria. = Montseny, Coil-Pregon, cap a Matagalls (Csta.); Llo, la Cer- 

 danya (Gaut.); Port de Benasc (Zett.); comú a la ribera de Marimanya, de la \'all d'Aràn 

 (Llen.I); Areo, prov. de Lleida (Font!). —Jul.-Ag. 



P. hirta 



896. — P. hirta L. 



(de hirtus, eriçat; per ser-ho tota la planta.) 



Rizoma llenyós, que produeix un o varis 

 troncs de 1-3 dm., drets o ascendents, rogencs, 

 fullosos, eriçats, com tota la planta, de llargs 

 pèls blancs; fulles 5-7 foliolades, folíoles tras- 

 ovato-cuneïformes, dentades solament a l'àpex, 

 freqüentment plegades pel llarg, amb els ner- 

 vis poc marcats; estipules lanceolades, enteres; 

 flors d'un groc d'or, grans, en cimes terminals 

 pauciflores, eriçades; pedicels curts, divisions 



272 



