PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rosàcies. 



G. 220. - Pott-ntíUa. 



per sobre i gríseo-tomentoses per sota a conseqüència d'una barreja de petits 

 pèls estrellats i altres de molt més llargs; estipules lanceolato-acuminades, in- 

 ciso-dentades; flors d'un groc daurat, mitjanes (compreses entre les de la 

 P. argenteu i les de la P. hirta), en cimes multiflorcs, Hh glanduloses; divi- 

 sions del calicle i del calze quasi iguals, pètals truncato-escotats, poc més 

 llargs que'ls sèpals; aquenis glabres, quasi llisos, ohscurainent carenats. 



Geografia. — Llocs secs i àrids: Terres incultes de Cabanes. Girona (Sen.! in Hb. Cad.); 

 Colliure (Bub.). — Maig-Juny. 



899— P. argéntea L. 



(de argent um, plata; per Ics jolíolcs alho-tnmen- 

 toscs.) 



Rizoma subllenyós, curt; troncs de 2-5 dm., 

 prostrato -ascendents, forts, rubro-totncntusos, 

 molt fullosos; fulles ^-foliolades, de fulloles 

 trasovato-cuneïformes, enteres a la base, laci- 

 niato-dentades, en la part superior, revoltes pel 

 marge, verdes i glahrescents per sobre, albo-io- 

 mentoses per sota; estipules lanceolato-acumi- 

 nades, enteres o amb 2-3 lacinies; flors grogues, 

 petites, en cimes multiflores, fulloses; divisions 

 del calicle quasi iguals a les del calze ovato-oblongues, pètals irasovats, 

 superficialment escotats, tant poc més llargs que'ls sèpals; uqumis glabrr^,, 

 finament rugosos, poc o gt-ns carenats; planta polimorfa. 



P. argéntea 



Geografia. — Boscos i llocs pedregoses: Montseny; 

 S. Hilari i Monisolí; les Guillaries; Hospitalet, a la falda 

 del Cadi; Ribas, uueralbs, la Molina. = úiot (Bolós); 

 Usor (Cod! 1; Vich (Masf.); les Garrigues (Gonz.l); Vie- 

 Ua, Montgarri (Llen.); Arties, Salardú (C. et S.). — 

 .\laig-Ag. 



900. — P. cinérea Chaix. — P. subacau- 

 lis Lehm. — P. verna var. cinérea Mert. 



(de cinis, cínt-ris, la cendra; per Ics seves jolío- 

 lcs grisenques; subacaulis; pel seu tronc curt; 

 verna, de ver, veris, la estació primera; per la 

 seva flnrescencia primaveral.) 



Rizoma llenyós, ramificat; troncs fèrtils de 

 5-20 cm., amb altres càtèrils més curts, dèbils i estesos, coberts de pèls es- 



274 



