FLORA DE CATALUNYA 



Rosàcies. 



G. 220. -Potentilla. 



trellats; full<s 5=folioiades, íolíolfs trasovadcs o bé ohtongo-cuneïfurmcs, cirnaio- 

 dentadcs a la part superior, aínb la dent terminal més curta, grisenques o blan- 

 quinoses per Ics 2 cares, cobertes d'im tement espès i cuit, amb pèls estre- 

 llats; estipules basilars lanceolades o linears, les caulinars ovato-lanceolades; 

 flors grogues, bastant grans, en cimes corimbifornies fluixes; divisions del 

 caliclc més curtes i mss estretes que Is sèpals ovato-lanceolats, pètals trasovato- 

 escotats, 1 veg. més llargs que'ls sèpals; aquonis glabres, finament rugosos. 



Geògraf in . -Uoc•i secs i àrids de les nuíntanyes: Setcases, al coll de la Massana (Bub. II, 

 Ó21); Cambradases (Lap. 289), — Maig-Jul. 



901. ™P. frígida Vill. -P. verna L: 

 ^ frígida (Vill.) Fiori. 



(del llatí frigus, cl fred; per la seva estació a 

 grans altituts,cum- glacialis / com nivea,nivalis.) 



P. frígida 



Rizoma gruixut, cobert d'escames rogen- 

 ques; troncs prims, drets o ascendents, d*' 

 2-10 cm., vírido-foscos, coberts de pèls subvis- 

 cosos; fulles ^-foliolades, petites; folíoles ovato- 

 cunetformes, quasi iguals al pecíol', inciso-den- 

 tades fins a la base, vírido-negroses i híspidcs 

 per les 2 cares; estipules inferiors ovato-lanceo- 

 lades, flors grogues, petites, 1-2 i més rarament 3-5, terminals; divisions del 

 calicle el•líptiques, molt obtuses i més curtes que las del calze, cl•líptico-lan- 

 ceolades; pètals trasovato-escotats, quasi iguals als sèpals; aquenis glabres, 

 llisos; receptacle quasi glabre, pelut a lapex. 



Geografia. — Pastures en roques de les altes mun- 

 tanyes: Cadena que frontereja, Collet de les Noufonts a 

 la Vall de Llo (Gaut.); Carençà (Bub.); Pir. Or. (Csta., 

 Rouy). — Ag. 



P. minima 



902. —P. mínima Hall. — P. verna L. 

 T] mínima (Hall.) Fiori. 



(llatí mínimus, superlatiu de parvus, petit; per 

 la seva talla menuda; cf. minor, mimis i maius 

 o majus.) 



Rizoma bru; troncs filiformes, estesos, de 2-5 cm., uniflors, poc peluts, 

 vírido-clars; fulles 3-foliolades, petites; folíoles trasovato-cuneïformes, glabres 

 per sobre, pestanyoses i un poc peludes als nervis, per sota, solament den- 



275 



