PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Robàcies. 



G. 220. - Potcntílla. 



tats a l'àpex; pecíols quasi iguals a les folíoles, estipules ovato-agudes; flors 

 grogues, petites, solitàries; divisions del caliclc ovato-obtuses, quasi iguals a 

 les del calze, lanceoladcs, pètals ohcordats, poc més llargs que'ls sèpals; aque- 

 nis glabres, rugulosos; receptacle cobert de pèls tan llargs com els aqucnis. 



Geografia. — Prals i llocs humits de Ics alies muntanyes: Vall de l'rats-Balaguer; (follet 

 de Llo; Carençà (Gaul.); Pir. Or. espanyols, r. r. (Rouy); sobre Viella (Bub.). — Jul.-Ag. 



P. verna 



903. — P. verna L. 



(vernus, primaveral; per raó de la florcsccncia 

 primerenca, a principis d'any. cf. erophilus.) 



Rizoma generalment molt ramificat; troncs 

 dèbils, ajaguts, de 1-2 dm., a vegades radi- 

 cants, pilosos o pubescents, amb els peduncles 

 ascendents; fulles basilars 5-7 folioladcs, folíoles 

 trasovades, sentades a l'àpex, amb la dent termi- 

 nal més petita, piloses o pubescents, mes sense 

 portar pèls estrellats; estipules basilars linears, 

 les caulinars lanceolades; flors grogues, gran- 

 detes, en cimes pauciflores, fluixes, fulloses; divisions del calicle més petites 

 i d'igual forma que les del calze, lanceolades; pètals escotats, a veg. amb 



una taca de color de safrà a l'ungla, més 

 llargs que'ls sèpals; aquenis llisos, receptacle 

 pelut: planta polimorf a. 



Geografia. — Vores de camps, camins i llocs àrids: 

 Comú des de la costa al Pireneu. — Març-Sct. 



904. — P. aurea L. 



(de aurum, l'or; per la color de les flors.) 



Rizoma petit, ramificat; troncs de 10-15 cm., 

 drets o ascendents, amb pèls aplicats; fulles 

 ^-folioladcs, folíoles oblongucs, glabrescents per 

 sobre, argentines i sedoses pel marge i als nervis 

 de sota, amb 3-5 dents a l'àjocx, la terminal més petita; estipules lanceo- 

 lato-agudes; flors d'un groc daurat, grans, en cimes clares; divisions del ca- 

 licle més petites i d'igual forma que les del c^lze, lanceolades i argentino- 

 sedoses; pètals obcordats, un terç o una meitat més llargs que'ls sèpals; 

 aquenis obscurament rugosos. 



P. aurea 



276 



