FLORA D R r A T A HI N Y A 



Rosàcies. 



G. 2JO. - Putciílilla. 



Geografia. — Pa^^ures de les altes muntanyes: Cim de Puigllançada, (^oslabona, C^oll- 

 piegón, Faberl(Va)• V, n)untanyes de Núria, Coma de Vaca, r. (Tex. ex Wk ); Coslabona 

 (.Lap ); Surroca, a i,("/uom. (Sen.!); Vall d'Eyne ^Gaul ) i Carençà (Comp). — Jul.-Ag. 



905. -P. Salisburgensis Haenke. — 

 P. alpestris Hall. - P. maculàta Pourr. 



(Salzburg, cii la edat mitjana Salisburgiwn , 

 d'on ve salisburgensis; regió de l' Àustria; ha- 

 bitació: alpensis, dels Alpes, per la seva esta- 

 ció; macnlata, de màciíhi, taca: per la coloració 

 de les flors.) 



Rizoma ramificat; troncs de 5-25 cm., drets 

 () ascendents, més llargs que les fulles, amb 

 pèls estesos o pubescents; fulles ^-joliolades, 

 folíoles trasovades, amb 5-7 dents iguals a 

 l'àpex, peludes per les dugués cares, però no 

 seríceo-argentines pel marge; estipules totes ovadcs, flors d'un groc viu, més 

 fosques a la base, en cimes fluixes, pauciflores; divisions del calicle quasi 

 iguals a les del calze, lanceolato -agudes , peludes; pètals obcordiformes, forta- 

 ment escotats, i veg. més llargs que Is sèpals; aquenis obscurament rugosos. 



Geografia. — Roques i pastures de les alies muntanyes: Núria, altures de Fontne8ra.= 

 Vall de LIjo (Gaut.)", cap a Prats de Molló (Isern!); Ports de Benasc i Caslanesa íZett,); Pc- 

 nyablanca (Timb.); Port de Pallars, Cambredases, Montseny (Bub.); massís de Ruda (C. et 

 S.). — Juny-Ag. 



P. Salisburgensis 



híbrid. 



906. — P. Eynensis Rouy et Carn. 



(per la seva Imbitació a la vall d'Eyne.) 



P. aurea x frígida Rouy. 



Planta vírido-cendrosa, de rizoma ramificat; troncs de 3-4 cm., prims, 

 ajaguts, coberts de pèls sedosos, aplicats i estesos barrejats; fulles radicals 

 5-foliolades, de folíoles trasovades, híspido-piloso-sedoses per les 2 cares, amb 

 marge ciliato-argentí, 3-5-dents a l'àpex, amb les dents ovato-rodoncs, 

 quasi iguals; pecíol igual o més curt que'l llim; les fulles caulinars 3-folio- 

 lades, subsèssils, totes molt petites; estipules ovades; flors 1-2, mitjanes; 

 calze abundantment piloso-sedós, amb els sèpals més llargs i més amples 

 que les peces del calicle; pètals d'un groc daurat, escotats, un quart més 

 llargs que 'is sèpals. 



Geografia. — Núria, al peu de Finestrellcs, 17 Jul. 1904 Icgi. — CoW de Finestrclles, 

 9 .\g. 1913 legit Sen.!; Vall d'Eyne (Pellat et Bonnier, ex Rouy). 



177 



