FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 223.--RUBUS L. w 



fEs el ^'ÍTor grec (cf. cynosbúíofi, un roser i chamaebatos qite alguns diuen si és la madui- 

 xera); denominació aniiga llatina— la de Rtibus—àt\ gers o fruií del R. idaeiis.j 



Flors blanques o vermelloses, hermafrodites, en raïms o panotxa; calze 

 5-fid, persistent; sèpals lanceolats, acuminats, sense calicle, 5 pètals tras- 

 ovats o bé oblongs; estams i pistils indefinits, estils subterminals, cm'ts, 

 marciscents; fruit format per varies petites drupes reunides en capítol, ver- 

 melles, negres o blanques, en un receptacle convex: arbustos i raríssimament 

 herbes perennes, que produeixen branques estèrils o plançons anomenats 

 turions, de l'axil•la de les quals neixen a l'any següent les branques fèrtils; 

 els turions, drets o decumbents, robustos dèbils, solen anar armats 

 d'agullons forts o prims (acículi) i avegades de glàndules estipitades; fulles 

 3-7-foliolades i rarament imparipinnades; estipules peciolars o molt escep- 

 cionalment insertes sobre el tronc i a la base del pecíol. 



(Tronc herbaci, dèbil; fulles 3-foliolades; estipules oblongo-lanceolades, 

 parcialment caulinars; flors petites, blanques, drupes 2-5, vermello- 

 ses, glabres, adherides al receptacle hemisfèric 910. R. saxàtilis. 

 Í Tronc llenyós, fulles pinnades o palmades; estipules linears, total- 

 ment peciolars; drupes vermelles i tomentoses o negres; receptacle 

 ^ cònic 2. 



I Fulles imparipinnades, amb 3-7 folioles, albo-tomentoses per sota; dru- 

 I pes vermelles, petites, pubescents, nombroses, desprenent-se el fruit 



/ del receptacle Qll. R. Idaeus. 



\ Fulles 3-5-foliolades, drupes negres o blanques, glabres o glauco-gebra- 

 J des, desprenent-se el fruit junt amb la part superior del recep- 

 ' tacle • 3- 



! Agullons iguals, normalment sense acicles ni glàndules estipitades. ^ 4. 

 Agullons desiguals, amb acicles i glàndules estipitades ordinàriament 

 nombroses 10. 



Fulles albo-tomentoses pel revers, inflorescència ben desenrotllada, 



sèpals albo-tomentosos 5. 



^ j Fulles vírido-glabrescents pel revers, inflorescència racemiforme, sèpals 

 verds, orlats de blanc 8. 



(1) Les plantes d'aquest gènere, com les del gènere Roia, són de difícil determinació, perquè si bé ülgunes formen 

 espècies ben definides, constitueixen altres, grups específics vagament determinats, per variar bastant els seus caràc- 

 ters dintre de csrts límits. Per fo hi distingeixen algun» autors moderns nombroses lUbespécies, raccs i varietats, tit- 

 més de núrnbroiOf> híbrids de diferents graus. 



S6 



281 



