PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 226. — POTERIUM L. 



(Grec -0T•/;p'.0Vj nom de pi. en Dioscor.; també en Plini; significa copa o vas; 

 per la forma del calze(').) 



Flors ordinar. polígames, verdoses vermelloses, apètales, en espigues 

 capituliformes, terminals, bracteolades, foimades de flors femenines a l'àpex 

 i de flors hermafrodites o masculines abaix; calze de tub turbinat, llim de 

 4 divisions caduques, sense calicle; estams 20-30, flexuosos, penjants, inserts 

 a la gorja del calze; 2 estils terminals, filiformes: estigmes amb plomell ver- 

 mell, fruit 2-3 aquenis tancats al tub pel calze tetràgon, endurit o suberós; 

 herbes perennes, de fulles alternes, imparipinnades, amb estipules foliàcies. 



ÍAnguls del fruit amb cresta prima, aguda, ordinar. entera; cares guar- 

 nides de fossetes de vores denticulades, més curtes que les crestes, 

 X \ 942. P. muricàtum. 



JAnguls del fruit amb cresta gruixuda, sinuosa; cares reticulades o tu- 



' berculoses 2. 



'Crestes dèbilment sinuoses, car«s rugoso-denticulades, 



943. P. dictyocarpum. 

 Crestes fortament sinuoso-fist onades, cares tuberculoses, tubèrculs ro- 

 dons, tan alts com les crestes que comuniquen al fruit una forma 

 ovoide 944. P. Magnolii. 



942. — P. muricàtum Spach. — Subsp. 

 del P. Sanguisorba L. (apud Rouy). 



(del llatí murex, múricis; ahruUs ca nd ells; per 

 l'aspecte tuberculós del fruit.) 



Tronc de 2-8 dm., dret o ascendent, fre- 

 qüentm. difiis, angulós, per lo comú pilós o 

 eriçat a la base; fulles glabres i glaucescents, 

 les radicals llargament peciolades, amb 9-25 

 folíoles; folíoles peciolulades, ovades, truncades 

 a l'àpex, truncades, cordiformes o reniformes 

 a la base; les fulles superiors sentades, amb 

 folíoles menys nombroses, més estretes i més 

 inciso-dentades; espigues globuloses, compactes. 



P. muricàtum 



petites; estipules foliàcies. 



(i) Pròpiament és un diminutiu de T.rj'r'^p, així com XiaTTJO i "/.OOíT/JpíOV, que és una copa més gran: el pri- 

 mer de TïívüJ, que es beure: i laltre de /.£Ca:/VUU.l verb que vol dir mesclar, perquè s'hi barrejava el vi i l'aigua. 



304 



