PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rosàcies. 



A. arvénsis 



G. 228. - Alchemilla. 



946. — A. arvénsis Scop. 



(fi. campestre.) 



Anual, arrel primat tronc de 5-25 cm., as- 

 cendent o ajagut, simple o ramificat, pelut, 

 fullós; fulles ftahel'liformes, atenuades a la ba- 

 se, en forma de tascó, breument peciolades, 

 '^-partides, divisions cuneïformcs a la base, 

 2-4-fides, estipules soldades en una espècie de 

 veïna joliàcia, fèsa per les vores; flors verdoses, 

 petites, en glomèruls opositifolis, sentats i 

 protegits per les estipules; divisions del calze 

 ovades, les del calicle dentiformes, quasi invi- 

 sibles, 1-2 estams, aquenis ovoides. 



Geografia. — Prats i camps arenoses: Terrassa, no escassa als sembrats de la Pineda; a 

 rUbach, a la font de la Portella; comú als camps de Vidreras; Montseny; St. Hilari; valls 

 pirenenques; Vall d'Hebrón, al peu de l'antic monastir (Salv.lj; comarca de Bages, Puigreig, 

 Alarlès, Serrateix, Sallent (PuJO'/la Sellera (Cod.!); Vich (Masf.); Olot (Bolós); a la Vall 

 d'Aràn, cap a Viella (Llen.!); Montartó, Ruda (C. et S.). — Abr.-Jul. 



947. — A. glabérrima Schmidt. — A. 

 pyrenaica Dufour. 



(superlatiu de glaber, glabra, glabrum; per 

 carèixer de toment; pyrenaica, al•ludint a la seva 

 estació.) 



Perenne, glabra o subglabra, troncs de 

 1-2 dm., prims, ajaguts o ascendents; fulles 

 orbicular-ramiformes, palmatífides, amb 7-9 

 divisions dentades solament a l'àpex; dents 

 grosses, agades, molt fondes, a veg. digiti- 

 f orines; estipules superiors inciso-estrellades; 

 flors groguenques, les més grans de totes les 



espècies; divisions del calze i calicle molt desenrotllades, esteses en estrella 



després de l'antesi. 



A. glabérrima 



Geografia. — Roques i pastures de la regió alpina: Carençà, Coma de Vaca r. (Vay.); 

 Prats-Balaguer (Gaut.); port de Benasc, Castanesa, Benivé (Timb.!, Bub.); Montartó, Tre- 

 dòs (C et S.). — Jul.-Ag. 



308 



