FLORA DE CATALUNYA 



Rosàcies. 



G. 228. - Alchemilla. 



948. — A. vulgàris L. 



(per ser comuníssima.) 



Sinonímia. — Pota de lleó, herba botera; 

 cast. pie de león; fr. pied-de-lion. 



Perenne, glabia o erissada, troncs de 1-3 de- 

 címetres, drets o ascendents; fulles sub-rcnifor- 

 mes, palmatilobades, grans (8-9 cm. d. les ra- 

 dicals), verdes per les 2 cares, amb 7-1 1 lòbuls 

 amples i superficials, dentato-asscrrats i pesta- 

 A. vuigans nyosos OI tota la seva extensió; estipules den- 



tades; inflorescència glahra, flors d'un verd 

 groguenc, petites, en cimes difuses; calze i calicle generalm. poc estesos des- 

 prés de l'antesi: planta molt polimorfa. 



Subsp. A. coriàcea 'Bnser. — Planta totalment glabra, troncs bastant 

 més llargs que les fulles radicals, grans. 



Geografia.— ï'ïAXs, pastures i boscos de les regions altes; Montseny; Coll de Pal; Núria. 

 = Viladrau; Berga, Surroca (Csta.); Set Cases (Isern!); regió inferior i alpina dels Pireneus 

 (Vay.). 



La A. coriàcea Buser. — Al Montseny i Coll de Pal. — Juny-Ag. 



AS-^Tl 





949. — A. pubéscens Lamk. — A. vul- 

 gàris L. p subserícea G. et G — A. mon- 

 tàna Willd. p Lapeyrousii Buser. 



(de pubéscere, pel tomcnt fi que la recobreix; 

 montana, per la seva estació.) 



Perenne, de 10-15 cm., tota ella coberta de 

 pèls blancs, fins i estesos, salvant la base de 

 troncs i pecíols que són aplicats; troncs ascen- 

 dents, flexuosos, prims, quasi una veg. més 

 llargs que les fulles radicals; aquestes llarga- 

 ment peciolades, subreni formes, palmatiloba- 

 des, petites (2-3 cm. d.), pubescents per sobre, 

 piloso-scdoscs per sota, amb 7-9 lòbuls superficials, amples, totalment den- 

 tato-asseirats, pestanyosos, orlats d'una estreta franja argentina formada per 

 les pestanyes; flors groguenques, petites, en cimes de glomèruls; sèpals curts, 

 drets després de l'antesi. 



309 



