PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Rosàcies. 



G. 228. - ALcherailla. 



Geografia. —Prats i pastures de les altes muntanyes; Montseny; Coll de Pal i PuigUan- 

 sada; Núria. = Cap a Costabona; de la Cerdanya fins a Andorra (Vay.); Montgrony (Sen.!); 

 Prat de Benasc (Timb,). — Juny-Ag. 



950. — A. alpina L. 



(alpinus; per la seva estació.) 



Perenne, rizoma gruixut, negrós, llenyós, 



que produeix estolous curts; troncs de 1-2 de- 



címetres, drets o ascendents, coberts de pèls 



sedosos, aplicats, 1-2 veg. niés llargs que les 



fulles radicals; aquestes orbicular-reniformes, 



palmatisectes, verdes i glabres per l'anvers, 



piloso- sedoses i algo satinades pel revers, les 



radicals llargament peciolades, les caulinars 



subsèssils amb 5-7 folíolcs lanc colades o lan- 



ceolato-oblongucs, dentades solament a l'àpex; 



dents petites, acuniinades, connivents, orlades d'una franja blanca procedent 



del toment sedós inferior; flors groguenques, mitjanes, en cimes de glomèruls 



compactes i apropats. 



Subsp. A. glomerdta G. Carn. — Fulles radicals de 5-7 folíoles, mai ex- 

 clusivament de 5 en un mateix individu. 



A. alpina 



Geograjia. — Roques i pastures de les altes muntanyes: Montseny, Puigllansada; Núria. 

 = Cim de Matagalls; Berga; ports de Viella i de Benasc, la Maladetta (Csta.); Set Cases 

 (Isern!); Renclusa i Benasc (Zett.); comú a tota la Vall d'Aràn (Llen.!). 



La subsp. A. glomeràta G. Cam. — Al Montseny, roques de Puisacarbassa, al Cadí i Nú- 

 ria. — Juny-Ag. 



A. saxàtilis 



951. — A. saxàtilis Buser. — Subsp. de 

 la A. alpina L. (apud Rouy). 



(saxum, seix roca; com petraea; per la estació 

 de la planta, per llocs rocosos.) 



Sinonímia. — Herba desinflamatoria a la re- 

 gió alta del Pallaresa. 



Perenne, rizoma amb estolons llargs, troncs 

 de 1-3 dm., drets, prims, 3-5 veg. més llargs 

 que les fulles radicals, aquestes orbicular-reni- 



310 



