PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Pomàcies. 



G. 229. - Ciataégus. 



C. Cxyacàntha 



triangulars, agiïts, reflexes; pètals còncaus, estils 1-3; fruit globulós, verme- 

 llós o groguenc, d'uns 2 cm. d., de pulpa dolça i agradable, amb 1-2 pinyols. 



Geografia.— Cuh'ivai i subesponiani, sobre tot al Camp de Tarragona. — Abr.-Maig., 

 fruit Set. 



953. — C. Oxyacàntha L. 



(grec ò^oàxavd•a, jwin d'un arbust en Theophr.; 

 de ò^óç, agut, i axav&a, espina; l'arç blanc.) 



Sinonímia. — Cireieta de pastor (pometes 

 el fr.), arç blanc, ram de S. Pere (Martre^'^); 

 cast. majuelo, espino majuelo, espino albar. 



Arbust de 2-3 m., de branques espinoses, 

 les de l'any glabres; fulles pinnatilobades, cu- 

 neïformes, amb 3-5 lòbuls dentato-asserrats des 

 de la base, verdes per les 2 cares, de nervació 

 transparent i nervis secundaris corbats cap endins; flors blanques o rosades, 

 mitjanes (de i-i'5 cm. d.), en corimbus ordinar. compostos; pedicels gla- 

 bres, lòbuls del calze ovato-acuminats, reflexes, glabres, 2-3 estils pilosos a la 

 base; fruit ovoide o globulós, petit (6-9 mm, d.), d'un vermell de coral, in- 

 sípid, amb 2, raram. 3 pinyols. 



Geografia. — En tanques (setos) i brossam de la re- 

 gió mitjana i superior (Csta.); regió inferior i subalpina 

 del Pireneu (Vay.). — Abr.-Maig, fr, Oct. 



.V. B. Fins avui solament havem observat a Cata- 

 lunya, des de l'extrem occidental a l'oriental, i des del 

 litoral fins al Cadí la planta següent, a la qual creiem 

 que pertany també l'exemplar de l'herbari Costa, recu- 

 Uit a ^'allvidrera. 



954. — C. monogyna Jacq., subsp. de 

 l'anterior, apud Rouy (Flore de France, 

 VII, 5), mera var. [i monogyna de la 

 mateixa apud Fiori (FI. d' Itàlia, I, 596). 

 (per tenir un sol estil i un sol pinyol, a dife- 

 rència de l'anterior; ífc jj-óvoç, sol, únic, i '(wr^, aquí pistil.) 



Es diferencia essencialment de l'anterior per les branques joves fre- 



C. monogyna 



(1) 29 d'abril. Pot veure's Rolland, V, on es troben noticies de Folk-lore relacionades amb les diades de S. Marc i U 

 Commemoració de S. Pere. Es veritablement una planta margenera típica. 



314 



