FLORA DE CATALUNYA 



Pomàcies. 



G, 230. - Cotoneàster. 



Geograjia. — Freqüenlmenl cultivat com a planla d'ornament; espontani en poques i 

 rares localitats: CastellfuUil de la Roca cap a Cas'tellar, r. (Vay.); Tarragona, cap al Mont- 

 sant (Puj. J.); Montgarri (Bub.). — Juny. 



956. — C. vulgàris Lindl — C. integér- 

 rima Medik. 



(del llatí ínteger, superlatiu aquí, pey les fulles 

 enteres.) 



Arbust inerme, tortuós, de menys de i m., 



de branques bruno-rogenques, piloso-tomento- 



ses a l'extremitat; fulles ovato-rodones, petites 



(i'3 cm. de llaig), mucronades, breument pe- 



ciolades, coriàcies, vírido-glabres per sobre, 



albo-tomentoses per sota, enteres, caduques; 



flors solitàries o geminades, al principi dretes, 



després punxants; pedunclcs pubescents, calze glabre, de lòbuls arrodonits, 



escariosos al marge; pètals ovats, còncaus, drets, mès llargs que'ls sèpals; 



2-3 estils; fruit reflex. 



Geografia. — Roques i pedruscam de les muntanyes: La Molina; al Pendís.— Les Agu- 

 des del Montseny (Csta., Vay.); Morens; Núria, la Cerdanya (Vay.); Costabona, Port de 

 Viella (Lap.); Vilac (Llen.!); Salardú; Tredòs (C. et S.). — Maig-Juny. 



C. vulgaris 



C. tomentósa 



957. — C. tomentósa Lindl. 



(de tomentum, borrissol; per les fulles albo-to- 

 mentoses.) 



Molt semblant a l'espècie anterior, s'en dis- 

 tingeix per la talla un poc major, branques 

 joves piloses en tota la seva longitud, fulles 

 1-2 veg. més grans que en l'anterior (5-6 cm. 

 de llarg), verdes i pubescents per sobre, albo- 

 tomentoses per sota; flors 3-5 en petits corimbus, 

 peduncles i calzes piloso-tomentosos, 2-3 estils; 

 fruit dret, un poc to ment ós, d'un vermell viu, 

 amb 2-3 pinyols. 



Geografia. — Roques i terrens trencats: Montserrat (Csta.), part occidental de la munta- 

 nya (Marcet!); Piren. Orient, a Pont de Comps (Bub.); muntanyes de Cabrera (Senn J). — 

 Abr.-Maig. 



0-^7 



