FLORA DE CATALUNYA 



Onoteràcies. 



G. 237. - Epilóbium. 



nides a la base, desigualment dentades, primes, glabres, les basilars dretes; 

 flors d'un porpra pàl•lid, petites (5-8 mm. diàm.), en raïms formant panotxa, 

 penjants abans de l'antesi; botons florals obtusos, sèpals obiusiúsculs. pètals 

 bilobats, un poc més llargs que'ls sèpals; estigmes 4-fids, cruciformes, estesos; 

 càpsula crispat o-pubescent, llavors trasovoides. 



(3 verticillatum M. et K. — Fulles caulinars verticil•lades per 3, rarament 

 per 4. 



Subsp. E. collinum Gmel. — Troncs més curts,, més prims i més ramifi- 

 cats; fulles més petites, més estretes, més escotades i més breument pecio- 

 lades. 



Raça E. carpetdnum Wk.— S'aparta de l'anterior per les fulles més 

 llargament peciolades, atenuades a la base. 



Geografia. -Boscos umbroso-silícios de les muntanyes: Montseny, S. Hilari, Montsolí i 

 Guiileries; Ribes, Núria.=01ot (Vay.); Font de Tagast (Compn.!); Camprodon;' Maladetta, 

 Bassivé, Benasc (Csta.); Requesens (Vay. ex Bub.); Vall d'Aràn i de Baiíos (Timb.). 



La 8 verticillatum M. et K. — A les Guiileries i Montsolí, r. 



La subsp. E. collinum Gmel, a Queralbs; la raça E. carpetànum Wk., a Núria Traburà 

 Olot (Vay.). - Juny-Set. 



977. — E. lanceolatum Seb. et Maur., 

 subsp. de l'anterior apud Rouy. 



(per la forma de les fulles.) 



Rizoma curt, no truncat, amb rosetes de 

 fulles suhsèssils; troncs de 2-5 dm., drets, sim- 

 ples i ramificat s, rodons, generalment verme- 

 llosos, crispato-pubescents; fulles ohlongo-lan- 

 ceolades, oposades, després alternes, llargament 

 peciolades, cuneiformes i enteres a la base, amb 

 dents separades a tot el restant, ohtusiúscules , 

 glabres, amb un ramúscul a l'axilia, les basi- 

 lars esteses; flors blanquinoses, després rosades, 

 petites, en raïms clars, penjants abans de l'antesi; botons florals ovoides i 

 obtusos com els sèpals, pètals bilobats, poc més llargs que'ls sèpals; estigmes 

 cruciformes, estesos; càpsula crispato-pubescent; llavors subtrasovoides, arro- 

 donides a la base. 



E. lanceolattim 



Geografia. -Boscos umbrívols i terrenys piçarroso-granítics; Terrassa, a la Xuriguera; 

 a rUbach, cap a la font de la Portella; Ribes, Queralbs, S. Hilari. = Muntanyes i prats secs 

 d'Olot, cap a la Cot i Santa Pau (Vay.); la Sellera (Cod.); la Presta (Gaut.).- Maig-Juny. 



335 



