FLORA DE CATALUNYA 



Onoteràcies. 



G. 238. -Onótheia. 



llargs com els sèpals i l'estil; càpsula llargament estipitada, ovato-claviformc , 

 amb 8 angles, 4-subalats, pubescent; jlavors trasovoidc-obtuses. 



Geograjia. — Oriünda del Xile, per camps i vores de camins: Terrassa, rr. Prat del Llo- 

 bregat, aprop del llac «la Ricarda». = Pla del Llobregat i vores d'aquest riu cap a S. Boi, 

 Cornellà i altres parts (Csta.); Pir. Orient. (Coste, Rouy). — Maig Jul. 



^1 



■^ \\i y kV vi iWv^ 1 ' r 



O. muricàta 



986. — O. muricàta L. — O. parviflóra 

 Gmel., subsp. de l'O. biennis L., apud 

 Rouy. 



(muricatus, de murex, múricis, abrulls; pel tronc 

 punxós.) 



Biennal, tronc de 4 8 dm., dret, robust, 

 vermellós, guarnit de puntes dures; fulles lan- 

 ceolato-agudes , atenuades en pecíol, denticula- 

 des, \arido-llustroses, pubescents, les basilais 

 oblongo-lanceolades, acuminades; flors grogues, 

 petites (1-2 cm. diàm.); pètals escotats, cordi- 

 formes, 2-3 veg. més curts que'l tub del calze i 

 tan llarg ccm els estams; càpsula oblonga, sentada, peluda. 



Geografia. — Riberes arenoses: vores del Manol, molí de càn Olivas de Lladó, a l'Em- 

 pordà (Vay.). — Juny. 



987. — O. suavéolens Desí — O. gran- 

 diflóra Soland. subsp. de l'O. biennis L., 

 apud Rouy. 



(suavéolens, de bona olor, per la que donen les 

 flors al capvespre; grandiflóra, per la magnitud 

 de les flors.) 



Sinonímia, — Cast. Dama de noche. 



Biennal, tronc de 5-10 cm., dret, robust, 

 rodó, fistulós, simple o ramificat, pelut, fullós; 

 fulles oblongo-lanceolades, atenuades pels 2 

 caps, breument peciolades, enteres o subsi- 

 nuato-denticulades, pubescents; flors grogues, molt grans (5-6 cm. diàm.). 



341 



