FLORA DE CATALUNYA 



Callitricàcies. 



G. 244. • Callitríche. 



Geograjia.— Aigües estanyades de curs tranquil: Santa Fe del Montseny; Pla de les 

 Arenes; les Guilleries (Vay.); cap a Tortellà (Tex.); Olot (Bolós), i a l'interior (Csta.). — 

 Abr.-Oct. 



997— C. stagnàlis Scop. 



(de stagnttm, l'estany; per la seva estació.) 



Sinonímia. — Estrella de primavera. 



Eulles totes trasovades, ■^-$-nerveSy les supe- 

 riors formant roseta surant, les inferiors ob- 

 longues, obtuses; bràcties falciformes, persis- 

 tents, connivents; estils unes 3 veg. més llargs 

 que l'ovari, drets i després divergents i reflexes, 

 persistents; fruit suhesfèric, gros, alat, sub- 

 sèssil. 



P piatycarpa Lloyd et Fouc. — Fulles inferiors linear-espatulades. 



Geografia, — Freqüent per aigües estanyades i reguerols des de la zona inferior al Pir. 

 La ^piatycarpa Lloyd et ¥o\xc. — C. piatycarpa Kütz., cap a Mollet i l'Empalme. = Gi- 

 rona, Castelló, Pla de les Arenes, la Cerdanya (Vay.). — Maig-Jul. 



998. — C. hamulàta Kütz. 



(de hamus, ham a)n: per la forma ganxuda 

 de les bràcties.) 



Fulles inferiors i del mig linears, atenuades 

 a la base, escotades a l'àpex, i-nerves, les supe- 

 riors trasovades, 3-5-nerves, esteses en roseta 

 surant; bràcties insensiblement atenuades, encor- 

 bades en ganxo a l'àpex; estils persistents, molt 

 llargs, estesos i després aplicats a les cares del 

 fruit, caducs; fruit sub esfèric, menys gros que 

 en la espècie anterior, alat, els inferiors fre- 

 qüentment pedicelats. 



Geo^ra^a. — Aigües estanyades i correnties : Pia de Barcelona i del Llobregat (Csta.); 

 Camprodon, Olot, Girona, Fortià (Vay.); Castelló d'Empúries (Bub.). — Maig-Set. 



C. hamulàta 



;5i 



