FLORA DE CATALUNYA 



Tamariscinies. 



G. 248. - Tàmarix. 



1,007. —T. gàllica L. 



(per la seva habitació pàtria.) 



Sinonímia. — Tamaric, tamarit, gatell ^'^; 

 cast. tamarisco, taray, taraje, tamariz, alarfe; 

 it. tamarice, bruca. 



Arbust o arbre de 2-10 m., tronc dret, molt 



ramificat, de branques dretes, primes, llargues, 



llises, vermelloses; fulles imbricades, poc esca- 



rioses i opaques a les vores i àpex, glaucescents; 



flors d'un blanc rosat, petites, globuloses al 



botó, en espigues primes, cilíndriques, claretes; 



bràcties ovato acuminades, sèpaís ovats, pètals 



ovato-lanceolats, disc de 10 angles obtusos, estams inserts entre els angles, 



anteres orbicular-cordilormes, llargament apiculades; càpsula piramidal, in- 



sensiblement atenuada de la base a l'àpex. 



Geografia.— Voves de rius i torrents a la zona inferior i mitjana: a l'Urgell, a les vores 

 del Segre; freqüent a l'Empordà. — Maig-Set. 



T. gàllica 



1,008. — T. africana Poir. et auct. gall. 

 plur. — T. hispànica Boiss. 



(per la seva habitació.) 



Arbust de 2-3 m., dret, molt ramificat, de 

 branques esteses, més gruixudes, llises, negro- 

 ses; fulles amplament cscarioses i translúcides 

 a les vores i àpex, verdes; flors d'un blanc de 

 neu, mitjanes, ovoides al botó, en espigues 

 gruixudetes, oblongo- cilíndriques, compostes; 

 bràcties oblongues, sèpals i pètals oblongs, 

 disc de 5 ànguls aguts, sobre dels quals s'in- 

 serten els estams; anteres ovades, motxes; càp- 

 sula ovoido-trígona, un poc atenuada a l'àpex. 



Gco^viï/Za.-- Alternant amb l'anterior a les vores del Llobregat, a Castellgalí, la Pudade 

 Montserrat, Olesa; Terrassa, a la riera del Palau i altres del Vallès; a l'Empordà, Castelló 

 d'Empúries, Palau i la Escala. = Torrents de Rajadell (Puigg.l); Girona, S. Pol, S. Feliu de 

 Guíxols (Bub.). — Abr.-Maig. 



(1) Cf. Sa/íx, Vilex. 



46 



361 



