FLORA DE CATALUNYA 



Família 53 — PORTULACÀCIES Juss- 



(De Portulaca, gènere principal.) 



Flors hermafrodites, regulars o quasi regulars, grogues o blanques, soli- 

 tàries o en petites cimes; calze 2-3-sèpal, corol•la ordinàriament pentàmera, 

 3-12 estams lliures o adherents als pètals; estil 3-6-fid, fruit píxide o càp- 

 sula 3-valva; herbes anuals o perennes, més o menys carnoses, glabèrrimes; 

 fulles generalment oposades i sense estipules. 



/Flors grogues, sentades; sèpals caducs, corol•la polipètala, 6-12 estams; 



I fruit píxide 254. Portulaca. 



i Flors blanques, pedunculades; sèpals persistents, corol•la gamopètala, 

 (. 3-, rarament 4-5 estams; fruit càpsula 3-valva . . 255. Montia. 



Gènere 254. — PORTULACA TOURN 



(Nom ilalí de la planta: porcilaca o porcillaca = portulaca. V. Euphorbia Peplis.) 



Flors grogues, sentades, solitàries o aglomerades a les bifurcacions del 

 tronc; 2 sèpals desiguals, obtusos, carenats a l'àpex, 5, raram. 4-6, pètals 

 trasovats, lliures o poc soldats a la base, inserts a l'àpex del tub del calze, 

 molt caducs; 6-12 estams lliures o soldats als pètals per la base, estil ordi- 

 nàriament 5-fid; fruit píxide, ovoide; llavors subreniformes, negres, lluents, 

 finament tuberculoses: herbes de 1-3 dm., glabres; tronc ajagut, ramificat, 

 1 ' carnós, trencadís, de fulles trasovato-oblongo- 



cuneïformes, sentades o curtament peciolades, 

 subcrasses, lluents, oposades a les superiors, 

 alternes, sense estipules. 



1,014. —P. oleràcea L. 



(de olus, óleris, l'hoiia; per la seva estació més 

 freqüent i ser comestible com verdura.) 



Sinonímia. — Verdulaga; cast. verdolaga. 



Geografia. — Comú per hortes i terres de conreu, 

 des del litoral a la regió pirenenca. — Juliol. 



47 



369 



