FLORA DE CATALUNYA 



Paroniquiàcies. G. 260. -Herniar a. 



P recurvifolia Wk. — Fulles recorbades a l'àpex, sèpals glabèrrims. 



Geogrofia. — Terrenys argiloso-guixencs, salats: La vaj-. de Fraga a Lleida (Salv.!)5 

 abundant als turons de Balaguer, Gerp, Sentiu, Mongay i Ribera de Sió (Csla.); Cadaqués, 

 Cap de Creus (Bub., Trem.). — Maig, 



H. alpina 



1,027. — H. alpina Vill. 



(per la seva estació a les alies muntanyes.) 



Perenne, rizoma gruixut, troncs de 5-15 cm., 

 subllenyós a la base, molt ramificat, glabres- 

 ccnt; fulles ovades o trasovadcs, molt petites, 

 vírido-groguenques, breument pestanyoses; flors 

 curtament pedicel•lades, solitàries o en glomè- 

 ruls de 2-3 terminals; sèpals eriçats de pèls 

 curis, tots iguals, de ^/^ o de ^/q de la longi- 

 tud dels sèpals. 



Geografia.— Llocs arenoses i pedregosos de les altes muntanyes: Vall de Llo, sobre Font 

 de Segre (Compy.); Cambredases (Lap., G el G.), Cambredases i Vall de Llo (Bub.); Pir. 

 Or. (Coste, Rouy). — Jul.-Ag. 



çais de pèls iguals; estils drets 



1,028. — H. latifolia Lap.— H. pyre- 

 naica J. Gay. 



(per les fulles relativament amples i per la seva 

 estació pirenenca.) 



Perenne, rizoma gruixut, troncs de 2-4 dm., 

 subllenyosos a la base, ajaguts, radicants, ra- 

 mificats; branques pubescents d'un sol costat, 

 fulles graits (7-11 mm. llarg x 6-7 ample), 

 el•líptiques, d'un verd fosc, llargament pestanyo- 

 ses, glabrescents per les 2 cares; estipules am- 

 ples, blanquinoses; flors curtament pedicel•la- 

 des, en glomèruls de 3-6, axil•lars i terminals, 

 clars i separats; sèpals oblongs, llargament eri- 



paral•lels (divergents en les altres espècies). 



Geografia. — Llocs arenosos i pedregosos dels Pireneus Orient. : la Cerdanya, al cim de 

 Cambredases, vall de Llo (G. et G., ex Gaut.); abundant a la muntanya de la Peiia monta- 

 iiesa del Pirin. Central (Bub.). — Jul.-Set. 



381 



