FLORA DE CATALUNYA 



Paroniquiàcies. 



G. 262. - Scleranlhus. 



que'ls sèpals o quasi igual; sèpals oblongs, ohtusos, amplament escariosos al 

 marge, ordinàriament connivents a la maturitat. 



Geografia. — Terrenys pedregoses i piçarrosos: Montseny, Ribes, Núria. = Rasos de Pe- 

 guera (Grau!); Costabona; la Cerdanya (Gaut.); Vilaller, Caslanesa, Benasc, base de la Ma 

 ladetta (Csta.); Viella, Montgarri, Vilamòs et alibi (Llen.!); Arties, Salardú, Berel(C. etS.). 

 — Jul.-Ag. 



Sc. polycnemoídes 



Sc polycnemoídes Wk. et 



(per la semblança amb el Polycnemon arvense.) 



1=035 

 Csta. 



Molt aíí i probablement simple raça o va- 

 rietat de l'anterior, s'en distingeix per l'arrel 

 prima, anual o biennal, per sa menor talla 

 (5-8 cm.); per ser més glauca, més difusa i 

 ramificada; entrenusos més curts, fulles més 

 apretades, alenades, rígides subpunxents; flors 

 més petites, en cimes clares solitàries; sèpals 

 fructífers més obtusos i amplament escario- 

 sos, drets, no connivents.. 



Geografia. — En les mateixes regions de! Pir. Or. que la anterior i no menys freqüent. 

 :Prats de Moüó, Notre Dame du Coral (Vay.); les Garrigues (Gonz.). — ,Juny-Jul. 



1,036. Sc. uncinatus Schur. 



(úncinus, ganxo; pels sèpals que són ganxuts, 

 com un ham, a l'àpex.) 



Perenne, biennal, multicaule; troncs de 8- 

 15 cm., prostrato-difusos o ascendents, pu- 

 bescents; fulles verdes, linears o alenades; 

 flors verdoses, en fascicles poc densos, la ma- 

 joria terminals; tub del calze fructífer eriçat 

 de petits pèls ganxuts, un poc contrets a l'àpex; 

 lacínies lanceolato-acuminades, ganxudes cap 

 endintre, obertes, estretament escarioses al mar- 

 ge, més llargues que'l tub o iguals. 



Sc. uncinptus 



Geografia. - Llocs arenosos de les altes muntanyes: Vall de Benasc i Maladeita (Csta.); 

 vall d'Aràn (Compn.!); Benasc, Juela i Banos (Timb., ex Bub.); Arties, Montcorbisson, 

 Port de Caldes et alibi (Llen.;). — Juny-Ag. 



387 



