PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Crassulàcies. 



G. 266. - Sedum. 



1,056.-8. ànglicum Huds. 



(Anglicus, anglès; per una habitació principal.) 



Perenne, rizoma cespitós, molt ramificat, 

 amb estoions estèrils ajaguts i amb fulles im- 

 bricades; troncs florífers nombrosos, de 5-10 

 centímetres, difuso-ascendents, vermellosos, gla- 

 bres; fulles alternes, ovoides, giboses a l'esquena 

 i prolongades en un curt apèndix a la base, 

 acostades, però no imbricades als troncs fèr- 

 tils, glabres; flors albo-rosades, subsèssils, en 

 cimes escorpioides reunides en corimbes; sè- 

 pals ovato-prolongats a la base, pètals lanceo- 

 lato-ajaguts, mucronulats, 2-3 veg. més llargs que I calze; estams vermellosos, 

 amb anteres purpurines; fol•licles ovoido-acuminats, quasi dreis. 



S. ànglicum 



Geografia. — Roques i llocs pedregoses de les muntanyes piçarroses: Núria, a ia Cerda- 

 nya. =Costabona, Prats de Molló (Vay.); Montlouis (Bub.); Artiga de Lin, Aubert (Csta.); 

 les Bordes (Lien.); Les, Arties, Beret, Tredòs (C. et S.). — Jul.-Ag. 



1,057.-8. alpestre Vill. 



(per la seva estació a les altes muntanyes.) 



Perenne, rizoma prim, ramificat, que pro- 

 dueix alguns troncs florífers, de 2-5 cm,, -as- 

 cendents, \drido-obscurs, glabres i molt estè- 

 rils, que s'arrosseguen, amb fulles densament 

 imbricades; fulles alternes, ovoido-oblongues, 

 truncades i curtament prolongades a la base; 

 flors d'tm groc pàl•lid, subsèssils, 2-5 en pe- 

 tits corimbes terminals; sèpals ovato-obtusos , 

 no prolongats a la base; pètals ovato-lanceolats , 

 obtusos, drets, la meitat més llargs que I calze; fol•licles ovoido-oblongs, breu- 

 ment acuminats, no pilosos a la base, divergents. 



var. Nuriensis Vay. — Flors llargament pedicel•lades, pètals aguts, poc 

 més llargs que'ls sèpals; fulles linears. 



Geografia. — Roques i pedruscam de les altes muntanyes silícies: Núria, Morens, Sola- 

 neta de Costabona, Comabella, Toza (Vay.); de Queralbs a Núria (Puigg.l); Cambradases 

 (Bub.); al peu del Port 'de Benasc; Port de la Picada (Zett.); Canejan (C. et S.). 



La var. Nuriensis Vay., cap al coll de Finestrellcs (Vay.). — Juny-Jul. 



404 



