FLORA DE CATALUNYA 



Crassulàcies. 



G. 266. -Sedum. 



Perenne, rizoma fruticulós, que produeix troncs estèrils amb fulles im- 

 bricades, apretades, dretes, i troncs florífers de 15-25 cm., ascendents, aja- 

 guts i un poc radicants a la base, poc nombrosos; fulles cüindroides, el•líp- 

 tiques, mucronulades, esperonades, pimtejades, dretes; flors d'un groc pàl•lid, 

 subsèssils, en espigues escorpioides reunides en corimbes drets, compactes; 

 sèpals lanceolato- aguts, pètals drets, alenats, una veg. més llargs que'l calze; 

 íilaments estaminals glahres, fol•licles subtrígons, lanceolato-acuminats . 



Geografia.— Llocs pedregoses: Costes de Tarragona (Csta.); voltants de Manlleu i mun- 

 tanyes veïnes (Sen. in litt.); Vay. el creu a la prov. de Girona, tota vegada que és freqüent 

 al Rosselló i al vessant francès del Pireneu. — Juny-Ag. 



1,062. —S. altíssimum Poir. 



(superlatiu de altus; per la seva talla pujada, 

 elevada alta.) 



Sinonímia. — Arròs de pardal; cast. una de 

 gato;•pan d'Audet (Vall d'Aràn). 



Perenne, rizoma gruixut, fruticulós, que 

 produeix troncs estèrils amb fulles densament 

 imbricades, sobre 5 rengles; troncs fèrtils de 

 3-6 dm., glaucs, glabres, poc nombrosos; fu- 

 lles alternes, ovoido-ohlongues, ventrudes, mu- 

 cronades, poc esperonades, dretes; flors d'un 

 groc molt pàl•lid, subpediceliades, en cimes escorpioides, molt recorbades, 

 reunides en corimbe terminal compacte; sèpals ovato-ohtusiúsculs, pètals es- 

 tesos, lanceolato-oUusos, 2-3 veg. més llargs que'l calze: íilaments estaminals 

 peluts a la base; fol•licles subtrígons, lanceolato-acuminats, drets. 



Geografia. — Comú per llocs pedregoso-àrids, des de la costa al Pireneu. — Jul. 



407 



