FLORA DE CATALUNYA 



Crassulàcies, 



G. 267. - Sempervívum. 



1,067. ~ S. arvernense Lee. et Lamot. 

 — Subsp. de l'anterior, apud Rouy. 



(de la Alvernia, habitació de la planta '■^KJ 



Perenne, troncs de 10-25 cm., peluts, glan- 

 dulosos, que produeixen propaguis de 4-5 cm., 

 de fulles oblongues, contretes i a la base pesta- 

 nyoses, amb pèls curts sobre les dues cares, ca- 

 ducs al segon any, les caulinars lanceolades, 

 totes acuminades, aquestes pubescent-glandulo- 

 ses; flors d'un rosat viu, mitjanes (20-25 mm.), 

 curtament pedicel•lades, en panotxa corimbi- 

 forme, coberta de pèls curts, glandulosos, este- 

 sos; sèpals i pètals lanceolato-linears, aquestos i veg. i màtja m.és llargs que 

 aquells; fol•licles oblongo-acuminats. 



Raça 5. Boutignyanum Bill. et Gren. — Fulles dels propaguis entera- 

 ment glabres, pètals linears, 2 veg. més llargs que'ls sèpals; tronc i fulles 

 superiors tement oso-glandulosos. 



Geografia . — Koqu.ts de muntanyes altes, granítico-esquistoses: Núria, al Salt del Sastre; 

 altures de Montseny, Guilleries; cim de S. Miquel Sulterra. = Montseny, roques del Turó 

 de l'Home i de les Agudes (Senn. in Ull.); Prats de Molló, les Escaldes, Vall del Tec (Caut.). 

 — Jul.-Ag. 



híbrids. 



1,068. — S. rubellum Timb. = S. Boutignyanum x arachnoi- 

 deum. 



Geografia. — Vernet, Canigó, Vall d'Eyne, de Llo (Gaut.); Vall d'Eyne (Senn.). 



1,069.-8. fimbriatum Schmitt. = S. montanum x arachnoi- 

 deum Focke. 



Geografia. — Prop de Montlouis (Foucaud el Gaut.); al Canigó (Senn.), el al. 



(0 Ascherson i Graebner, Synopsis, Vi, 2, fan notar, a propòsit del TrifoHum Arvernense, que millor seria Arvet. 

 num, ja que antigament als habitans se'ls deia Alverni. 



411 



