PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Ficoidies. 



M. acinaciforme 



M. cristaliinum 



G. 270. - Mesembryanthemum. 



i>073• — M. acinaciforme L. (Fion, 

 1,064). 



(acínaces, àxivàxrjç, la simitarra; per la forma 

 de les fulles; com per exemple s'ha fet gladíolus.) 



Sinonímia. — Bàlsam; cast. flor del cuchillo. 



Troncs quasi ajaguts, llargs (6-12 dm.), gla- 

 bres, estriats; fulles trígono-comprimides en for- 

 ma de sabre (de 6-8 cm. per 12-18 mm.), opo- 

 sades, trabades, amb la carena cartilaginosa, 

 entera o escabroso-denticulada a la part supe- 

 rior, glaucescents; flors purpurines, grans, so- 

 litàries, terminals; peduncles comprimits, amb 

 2 bràcties; calze amb 5 lacínies desiguals. 



Geografia. — Originària del Cap, freqüentment cul- 

 tivada i subespontània; abunda a la platja de càn Tunis 

 i a la de Sitges. = Platja de Cambrils (Senn ). — Abr.- 

 Maig. 



1,074. — M. nodiflórum L. 



(nodus, i, nus; flos, flóris, la flor; és a dir, les 

 flors axil'lars, assegudes.) 



Tronc de 5-30 cm., ramificat, el central dret, 

 els laterals pros trato-dif usos, coberts a la part 

 superior de papil•les cristal•lines; fulles cilín- 

 driques , obtuses , de 2-3 cm., semiamplexicaules, 

 oposades alternes; flors groguenques a la base, 

 curtament pedunculades; sèpals exteriors sem- 

 blants a les fulles, simulant un involucre, els 

 interiors més curts; pètals molt petits, liiiear- 

 obtusos, més curts que'l calze. 



Geografia. — Cultivat i subespontani. — Maig-Juny. 



1,075. — ^• cristallínum L. 



(pels tubèrculs cristal•lins que recobreixen la 

 planta i que li han valgut les denominacions que 

 la donen a conèixer.) 



Sinonímia. — Herba de la plata, herba ge- 

 lada; cast. escarchada, hierba de la plata. 



416 



