FLORA DE CATALUNYA 



Família 58. — GROSSULARIEES DC. 

 RIBESIEES Benth. et Hook. 



{De gróssula, una mena de figa; Ribes, gènere principal.) 



Flors hermafrodites o dioiques, regulars, verdoses, groguenques o ver- 

 melloses, pedicel•lades, axil•lars, solitàries o en raïms, bracteolades; calze, co- 

 rol•la i androceu 5-mers; sèpals petaloides, pètals molt petits, escamifor- 

 mes; estil bífid, ovari adherent, fruit baia globulosa, coronada per les di- 

 visions del calze: petits arbustos de fulles simples, alternes, palmatilobades, 

 sense estipules. 



Gènere 272. — RIBES L. 



(Ho deriven de l'àrab, malament aplicat a aquesta pi.; altres de rubus; no creiem desacertat 

 el suposar un parentiu amb hcrberis, del qual bé podria ser anagrama, per analogia dels 

 fruits.) 



Troncs amb agullons 3-partits, espiniformes a la base de les fulles; 

 flors solitàries o geminades, baies verdoses o vermelloses, grosses 

 (com cireres) hOJJ- R- uva-crispa. 



(Troncs inermes, flors en raïms, baies vermelles, petites (com pè- 

 sols) 2. 



Raïms florífers penjants, bràcties més curtes que'ls pedicels, flors ver- 

 doses, fruit àcid 1,078. R. rubrum. 



Raïms florífers drets, bràcties iguals als pedicels o més llargues . 3. 



Flors verdoses, dioiques; bràcties glanduloses, agudes; sèpals estesoS; 



un poc reflexes; fruit insípid l>079. R. alpinum. 



Flors vermelloses, hermafrodites; bràcties peludes, obtuses; sèpals 



drets, fruit agre i,o8o. R. petraeum. 



419 



