FLORA DE CATALUNYA 



Grossulàriees. 



G. 272. - Ribes. 



1,079. — R. alpinum L. 



(per la seva estació.) 



Sinonímia. — Cireroles; cast. calderilla. 



Arbust de i-i'5 m., inerme, ordinàriament 

 dioic; fulles petites, subcordiformes, profunda- 

 ment dividides en 3-5 lòbuls, inciso-dentades, 

 dèbilment pubescents; flors d'un verd groguenc, 

 en raïms drets a la floració, els masculins mul- 

 ti flors, els femenins de 2-5 flors, més petites i 

 més verdes; bràcties lanceolato-ohlongues, agu- 

 des, còncaves, glabres pestanyoses, glanduloses, 



tant més llargues que les flors; eix pelut-glandulós , calze acampanat, glabre; 



sèpals ovato-ohtusos , estesos subreflexes, 4-5 veg. més llargs que'ls pètals es- 



patulats; baia petita, vermella, dreta, insípida. 



Geografia.— hoscos i roques de les muntanyes: Torrents de la Molina, Porxo del Sitjar, 

 la Cerdanya (Vay.), sobre Set Cases (Isern!), Vall d'Eyne (Gaut,), Banys de Tredòs, Bonai- 

 gua (Timb.); Baricauba, Begergue, Montgarri (Llen.!); Art es, Artiga de Lin (C. et S ). — 

 Maig-Jul. 



1,080 —R. petraeum Wulf. 



(per la seva estació entre pedres; petraeus, 



TCETpaíoç, de petra.) 



Arbust de 1-2 m., inerme, fulles grans, cor- 

 diformes, palmatilobades, en 3-5 lòbuls aguts, 

 profundament dentats, pubescents; flors verme- 

 lloses, en raïms drets durant la floració, cap- 

 baixos més tard sota el pes dels fruits; bràc- 

 ties peludes, ovato-ohtuses , més curtes i rara- 

 ment una mica més llargues que'ls pedicels; 

 eix tomentós, calze acampanat, glabre; sèpals 

 drets, espatulats, pestanyosos, vermellosos; pè- 

 tals cuneïformes, baies vermelles, glabres, agres. 



Geografia. — Boscos i roques de les altes muntanyes : Muntanyes de Ceret, S. Llorenç 

 dels Cerdans (Compy;), Montlouis, sobre Setcases (Bub.), Carençà, ia Cerdanya, fins a les 

 fonts de l'Ariège (Gaut.), Prats de Artigues de Lin; Viella (Llen.!), Montartó, Ruda, Beret 

 (C. et S.). — Maig-Jul. 



421 



