PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Famüia 59. — SAXIFRAGACIES Juss. 



(Del gènere Saxifraga, que és principal.) 



Flors hermafrodites, regulars, blanques, grogues, violàcies o purpurines, 

 generalment en raïms corimbiformes o en panotxes; calze 5-sèpal, marces- 

 cent o caduc; corol•la 5-pètala, rarament nul•la, 10-8 estams inserts amb els 

 pètals sobre el disc que recobreix el tub del calze; 2 estils persistents, fruit 

 format per 2 fol•licles que originen una càpsula bi-, unilocular; herbes de 

 fulles alternes, oposades o radicals, sense estipules. 



/Corol•la 5-pètala, calze 5-sèpal, 10 estams, càpsula bilocular, 

 ) 272. Saxifraga. 



yCorol•la nul•la, calze 4, raram. 5-sèpal, 8, raram. 10 estams, càpsula 

 \ unilocular 273. Chrysosplénium. 



Gènere 273. -SAXIFRAGA L. 



(Llalí: úesaxum, roca, \ Jràngere, trencar, partir; per viure principalment a les escletxes 



de les roques.) 



Calze adherent o lliure, 5-sèpal, 5 pètals enters o escotats, 10 estams, 2, 

 raram. 3 estils persistents, fruit format per 2 fol•licles constituint ima càp- 

 sula bilocular: herbes generalment perennes, de flors ordinàriament blan- 

 ques, grogues, violàcies, en panotxes o en raïms corimbiformes; fulles alter- 

 nes, raram. oposades o radicals, enteres, lobades o palmatipartides. 



Í Ovari lliure, pètals generalment amb punts vermells o grocs a la 

 base 2. 



I Ovari + adherent al tub del calze, pètals ordinàriament no puntejats 

 a la base 8. 



/Filaments estaminals a l'àpex, fulles totes radicals, amb el llim cir- 



2 / — "»" — e>"--^ 3. 



íFilaments estaminals alenats, fulles algunes caulinars, llim sense marge 

 ■ o amb un estret marge membranós 5. 



) cuït d'un marge cartilaginós . 

 íFilaments estaminals alenats, fui 

 ■ o amb un estret marge memb 



í Fulles suborbiculars, de pecíol molt llarg i semicilíndric; llim glabriús- 



3 ^. cul per les dues cares l,08l. S. hirsuta. 



(Fulles oblongues o trasovades, de pecíol curt i pla .... 4. 



422 



