PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Saxifragàcies, 



G. 273. - Saxifraga. 



cobert de llargs pèls blancs estesos, ramificat des de la meitat; fulles pri- 

 mes, les basilars grans, oblongo-cuneïformes, amb dents grosses, profundes i 

 clares a la meitat superior, les caulinars trasovato-cuneif armes , dentades a 

 l'àpex; panotxa muliiflora, piramidal, de branques esteses; pètals desiguals, 

 3 més grans, no atenuats, però amb una taca groga a la base i dos més petits, 

 atenuats en ungla i sense taca. 



Geografia. — Llocs humits de les altes muntanyes granítiques com la anterior : Núria, 

 altures de Nou Fonts, r. = Coll de Jou, valls de Carençà, de Llo, Font del Segre (Gaut.); 

 Serra negra, prop da Castanesa (Puj. J.! ex Hbrio. Agelet); abundant a la ribera de S. Joan 

 de Toràn (Llen.); Liat, Canejan (C. et S.). — Jul.-Ag. 



1,088.— S. retusa Gou. 



(de retúndere; tal veg. per la disposició imbri- 

 cada de les fulles, com aixafada.) 



Perenne, nana (3-6 cm.), densament cespi- 

 tosa, tronc pubescent-glandulós, fulles oposa- 

 des, im.bricades, 4-seriades, petites, oblongo- 

 lanceolades, agudes, trígones, carenades per 

 sota, amb 3-5 porós a l'àpex, subpestanyoses 

 a la base, esteses o recorbades des de la meitat, 

 les florals trasovades, més separades; flors pur- 

 purines, pedicellades, 2-3 a l'àpex; sèpals oh- 

 longs, drets, obtusos, glabres, però el tub del 

 calze piloso-glandulós; pètals ovato-la^iceolats , aguts, el doble llargs que'ls 

 sèpals; estams itiés llargs que la corol•la, càpsula més llarga que'l calze, es- 

 tils drets, iguals a la càpsula. 



S. oppositifolia 



Geografia. — Roques de les altes muntanyes silícics: 

 a les exposicions més fredes de la regió alpina i subal- 

 pina; massissos pròxims a Andorra i a l'Ariège; Pireneu 

 Oriental, Pic Pedrós, 2,700-2,850 m. (Aymeric exRouy); 

 Cambredases (Bub., Gaut.). — Jul.-Ag. 



1,089. — S. oppositifolia L. 



(per les fulles oposades.) 



Perenne, rizoma llenyés, amb nombrosos 

 troncs de 4-12 cm., estesos, ramificats, els 

 ims florífers i els altres folífers; fulles oposa 

 des, imbricades, ^-seriades, petites, ovato-oblon- 



430 



