FLORA DE CATALUNYA 



Saxifragàcies. 



G. 273. - Saxifraga. 



gues, obtuses, carenades per sota, amb un poro terminal, circuïdes de pesta- 

 nyes rígides, no glanduloses, subrecurbes a l'àpex; flors rosades, a la fi vio- 

 lades, rarament blanques, grans, solitàries, terminals: tub del calze glabre, 

 sèpals ovats, festanyosos; pètals ovato-oblongs, drets, 3 veg. més llargs que'ls 

 sèpals i 2 més llargs que Is estams; càpsula ovoide, poc més llarga que I calze. 



Geografia. — Roques i llocs pedregoses humits de les altes muntanyes : Núria, a Font 

 Negra; Puigmal; Puigllançada. = Serres i pics de Núria, Carençà (Salv,, Vay.), Morens, 

 Costabona, Espinabell, Torra del Mir (Vay.), valls i carena fronterera de Prats de Molló fins 

 a més enllà d'Err (Aym.); Cambredases (Bub., Bourg.); Regió alpina dels Piren. Centrals 

 (Zett., Csta.); port de la Forqueta, Liat (Timb.); Mall de la Artiga, ribera de Viella (Llen.l); 

 Ruda, port de Beret, Maubermé (C. et S.). — Juny-Jul. 



S. caesia L. = S, curvifolia 



S. caesia 



1,090. 



Lap. 



(caesius, hlavenc; pel color de les fulles; curvus, 

 per tenir-les arquejades.) 



Perenne, rizoma subllenyós, que produeix 

 nombrosos troncs estèrils terminats en roseta 

 i alguns florífers filiformes, de 3-7 cm., pubes- 

 cent-glandulosos, paucifolis; fulles de les rose- 

 tes imbricades, linear -oblongues, recorbades, ca- 

 renades, triquetres, enteres, amb 5-7 porós a 

 l'anvers i marge cartilaginós , pestanyoses a la 

 base, d'un color blavenc, coriàcies, recorba- 

 des des de la base, les caulinars alternes, dretes, linears, obtuses, pubescent- 

 glanduloses; flors blanques, 2-6, en corimbe terminal; pedicels i calze pubes- 



cent-glandulosos , pètals trasovats, 2 veg. més 

 llargs que'ls sèpals, amb els nervis laterals ar- 

 quejats; càpsula inclosa. 



Geografia. — Roques i pedruscam de les altes muri- 

 tanyes: altures de Núria; Llo i Eyne (Vay.); bastant co- 

 mú a la regió alpina inferior del Piren. Centr.; abun- 

 dant a Penablanca, Renclusa, Castanesa (Zett.); Maia- 

 detta (Csta.); Bassivé, ports de la Forqueta, Benasc. 

 Penablanca (Bub.), Mall de la Artiga, Pumero (Llen.!); 

 Ruda, Port de Viella (C. et S.).—Jul. -Agost. 



S. media 



1,091. — S. media Gou. 



(medius, per la magnitud relativa de les flors.) 



431 



