FLORA DE CATALUNYA 



Saxifragàcies. 



G. 273, -Saxifraga 



lataU i memhranosos a la base; llim reniforme, zS-partit, consistent; divi- 

 sions trasovato-cuneïformes, enteres o lohato-dentades, amb els nervis poc mar- 

 cats; les fulles caulinars sentades o ciirtament peciolades, palmatífides i les 

 superiors enteres: flors blanques, grans, tubuloses, en panotxa corimhiforme' 

 sepals lanceolats, aguts; pètals trasovato-oblongs, atenuats en ungla quasi tan 

 llarga com el llim, el doble llargs que'l calze; càpsula subglobulosa, estils 

 divergents. 



(3 ladanífera G. et G. — Planta glabra, fulles cobertes de petits glòbuls 

 gomorresinosos d'un porpra fosc i olor balsàmica. 



Subsp. S. corhariensis Timb.- Fulles deies rosetes glabres, viscoses, 

 oloroses; pecíols febles, amb les ales apenes perceptibles; llim prim, de ner- 

 vis ben marcats, tripartit; divisions laterals bilobades, la central entera. 



GeograJia.-.^oscos i roques de les altes muntanyes: Núria, cap al Puigmal; Montseny; 

 Cn^rcl Sulterra= Setcases (Isern!); muntanyes de la Cerdanya (Vay ); Finestrelles, 

 Coma d Orri (Senn.!); Ports de Caldes i de Viella (Bub.). 



La ^ladanífera G. et C, a Roca Corba (Isern!); CoUsacabra i altres parts (Csta.). La 

 subsp. 5. corbar^ensisT^mh.=S. Tremolsii Pau. =5. Valentina Wk., a les altures del 

 Montseny, S. Llorenç del Munt i Montserrat. = N.^ S.^ del Far (Cod.l- Cabrera (Senn ) - 

 Maig-Jul. ^ '^' 



N. B. Luizet, qui ha tingut la amabilitat de revisar-nos les plantes d'aquesta secció 

 creu, a nostre jui, amb fundat motiu, que les S. corhariensis, S. Tremolsii, S. Valentina i 

 .òpamculata Cav., deuen reduir-se a aquesta última espècie. 



1,102. — S. androsacea L. 



(per la seva marcada semblança amb una an- 

 drosace, primulàcia.) 



Perenne, cespitosa, rizoma herbaci, molt 

 curt; tronc de 2-10 cm., prim, dret, aíil o 

 i-3-íil, pubescent; fulles basilars espatulades, 

 enteres, rarament 2-3 a l'àpex, blanes, pesta- 

 nyoses, amb 5-1 1 nervis, especialment visibles 

 després de la dessecació, peciolades, que for- 

 men roseta, les caulinars oblongo-lanceoladcs, 

 enteres; flors blanques, petites, 1-3, terminals; 

 pedicels quasi iguals a la flor, pubescent-glan- 

 dulosos com el calze; sèpals obtusos, pètals amples, trasovato escotats, con- 

 tigus, I veg. més amples i i veg. més llargs que'ls sèpals; estams poc més 

 llargs que'l calze, càpsula ovoide, gran; estils més llargs que'ls estams. 



437 



