PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Saxifragàcies, 



G. 273. - Saxiíraga. 



Geograjia . — Roques i pastures humides de les alies muntanyes: Núria, altures de Font 

 Negra, al peu de les neveres, 24 Jul. 1907 legi. = Llocs humits i herbosos de la regió alpina 

 superior, abundant de Madràs a Nou Fonts; cadena fronterera de les valls de Carençà, 

 Prats, Planés i Eyne (Gaut.); Nou Fonts (Senn.!}; Ports de la Picada (Laper.) i de la Freixa 

 (C. et S.); Piren. Espanyols (Rouy). — Jul.-Ag. 



1,103. — S. planifolia Laper. =^ S. firma- 

 ta Luiz. [B S. planifolia Lap. 



(per les fulles amb el pccíol planes; íirmatus, 

 de firmus, per ser densament cespüosa.) 



Perenne, densament cespüosa, rizoma prim, 

 fibrós; troncs de 2-8 cm., drets, prims, gro- 

 guencs, pubescents, giandulosos, aíils o amb 

 1-3 fulles petites; fulles basilars oblongo-linears , 

 enteres, obtuses, pestanyoses, gruixudetes, yner- 

 ves, amb pecíol ample i molt curt, imbricades 

 en rosetes compactes, les caulinars linears, pri- 

 metes; flors blanques, groguenques per la des- 

 secació, petites, 1-3, terminals; pedicels pubescents, sèpals ovato-obtusos, pè- 

 tals trasovats, freqüentment escotats, contigus, 2 vcg. més llargs que Is sèpals; 

 estams iguals als sèpals i als estils, càpsula subglobulosa, petita. 



Geografia. — Roques i pedruscam de les altes muntanyes : Núria, bastant freqüent. =: 

 Costabona, Vall d'Eyne, Cambredases (Lap.); valls frontereres, la Cerdanya, Planés, Eyne, 

 Llo, Font del Segre et alibi (Gaut.); port de Benasc (Lap., Csta.). — Jul. 



S. planifolia 



min als; 

 un terç 



1,104. — S. tenuifolia Rouy et Carn. = 

 S. sedoídes Lap. ^ S. firmata Luiz. y te- 

 nuifolia Rouy et Carn. 



(per les fulles tènues; semblança amb un sedum.) 



Perenne, fluixament cespitosa, rizoma rami- 

 ficat, prim; tronc de 3-10 cm., íiliforme o sub- 

 capil•lar, dret, íiexuós, pubescent-glandulós, 

 amb 2-4 fulles curtes, linears, obtuses; fulles 

 basilars estretament linears, insensiblement ate- 

 nuades en pecíol, gruixudes, fluixes, d'un verd 

 bonic, quan seques trinerves, fluixament imbri- 

 cades; flors d'un groc verdós, petites, 1-3 ter- 



sèpals linear-oblongs, obtusiúsculs , iguals als estams; pètals solament 



més llargs que' Is sèpals. 



S. tenuifolia 



438 



