FLORA DE CATALUNYA 



Saxifragàcies. 



G. 273. -Saxifrsga. 



Geografia. -^osco^ \ llocs pedregoses de les altes muntanyes: Cambredases i Vall 

 d Eyne. r. (Lap.); Pic de Flnestrelles, la Cerdanya, estret del Bac de la Vall d'Eyne(Gaut ) 

 Catalunya (Coste, Rouy). - Jul.-Ag. 



nl.nT ^. ^'^''• ■^^'''"''• ''^"'^■' '2°' ' ^' ^•• ^^'' ^'''' 65^)' assignen a aquesta 

 Pí^nla sèpah aguts, més curis que'l cal^e. • 



1,105. — S. ajugaefolia L. 



(per alguna semblança de les fulles ■ amb la 

 Ajuga chamaepitys.) 



Perenne, rizoma radicant, que produeix 

 molts troncs estèrils, cespitosos, terminats en 

 roseta fluixa, de la base de les quals surten 

 1-5 troncs drets, prims, glabrescents, amb 2-4 

 fulles enteres 2-3-lobades; fulles dels troncs 

 estèrils trasovato-cuneïformes, atenuades en pe- 

 cíol, 3-5 lobades, de lòbuls ovato-lanceolats , 

 aguts, mucronats, feblement nerviats; flors blan- 

 ques, petites, 1-5 sobre peduncles llargs, piloso- 

 glandulosos, en corimbe fluix; calze glandulós, sèpals ovato-lanceolats, iguals 

 al tub; pètals estretament oblongs, d'ungla molt curta, 1-2 veg. més llargs 

 que I calze; estams iguals als pètals, càpsula ovoide, estils llargs, divergents. 



Geògraf ia.-\oïQS dels riuets de la regió alpina, a la serra pirenenca: Núria, cap a Nou 

 Fonts i Coma d'Eyne. = Carençà (Bub., Vay.); de Carençà a Err(Gaut.); abundant a tots els 

 ports de la Maladetta (Csta.); ports de la Picada, Benasc, Penablanca, Renclusa (Zett.); Sa- 

 lau, Luchon (Bub ); coll de l'hospital de Viella (Bourg.); Serranegra, prop de Castanesa 

 (Puj J., in Hb. Ageleti); Artiga de Viella (Llen.). — Jul.-Ag. 



ajugaefolia 



S. obscura Gr. G. 



fosc; sens dubte per la 



1,106. - 



(obscurus, josc; sens 

 d'assenyalar-la caracteritzar-la bé.) 



dificultat 



Perenne, rizoma subllenyós, molt ramificat; 

 troncs de 6-20 cm., drets, quasi filiformes, pu- 

 bescent-viscosos, afils o amb i fulla 3-5-fida; 

 fulles basilars en roseta, llargament peciolades, 

 ovato-cuneïformes, pedatífides, -^-partides, la di- 

 visió del mig 3-dentada a l'àpex, les laterals 

 2-fides b 2-dentades, finament nerviades per 

 la dessecació; flors blanques, petites, 5-15 en 



439 



