ß98 Verzeiohniss 



1865; .S». ; Archaeologial Küzlemenyek. IV. 1 — 3; V. 1, 2. 

 1804—1805; 4".; Statistikai es Nemzetgazdasagi Közlemenyek. 

 I. 1,2. 1800; *8".; Statistikai Közlemenyek. V. 2; VI. 1, 2. 

 1864—180:): 8o. — Matlieniatikai («s Tenneszettnclomanyl 

 Közlemenyek. III. Kötet. 1805; 8". — Almanaoh. 1803, 1805, 

 1800. 8". — MnuumeHta IJungariae hlstoricu. Scriptores. 

 VII., XI. & XII. Kötet. 1803; 8o.'- Biidapesti Szemle. 58—70 

 Filzet. Uj Folyain. 1.— 10. Fuzet. 1801—1805; kl. 8». — Jegy- 

 zökönyvei. II. 1, 2., III. I, 2. 1804 — 1805; kl. 8o. — 

 A Magyar Nyelv Szötara. II. 5.; III. 1-0. 1803—1865; 4». — 

 Kazinczy Ferenc es Kora. Pest, 1859; 4". — Sztoczek, Jozsef, 

 Utasitas meteorölogiai Eszleleteki-e. Pest, 1801; 4». — Magyar 

 es Nemet Zsehszötar. Masodik Kiadas. Budan, 1843; 12». — 

 Hunfalvy Pal, Chrestomatltia Fentüca. Pest, 1801; 8^ — 

 Nyelvtiidomaiiyi Palyamuiikak. III. Kötet. Pesten, 1840; 8<'. — 

 Termeszettudomanyi Palyamnnkäk. IV. Kötet. Pest, 1858; 8». — 

 Philosopliiai Palyamnnkäk. II. & III. Kötet. Pesten, 1844 & 

 1845; 8«. — Szabö .lüzsef, Magyaritas a' Tenneszettudo- 

 manyokban. Pest, 1861 ; 8«. — Brassai Samuel, Logika Le- 

 lektani alapon Fejtegetve. Pest, 1858; 8<». — Fabian Istvan, 

 Finn Nyelvtan. Pe.st. 1859; 8«. — Szalai Istvan , Tapasztalati 

 Leiektan. Pest, 1858; 8«. 



Alterth um s- Verein zn Wien: Berichte und Mittlieilungen. Jaln*g. 

 1864, Band VIII, Abth. 2; .labrg. 1865. Band IX, Srblnss. 

 Wien, 1860; 4». 



Anzeiger für Kunde der deutschen Vorzeil. N. F. XIII. Jahrg. 

 Nr. 5-6. Nürnberg, 1806; 4». 



Ateneo Veneto: Atti. Serie II. Vol. II., Punct. 5\ Venezia, 

 1805; 8". 



Bavaria. Landes- und Volkskunde des Königreichs Bayern. IV. Bd. 

 1. Abthlg. (Mit 2 Karten.) München, 1800; 8« & Folio. 



Brixen, k. k. Gymnasium: XVI. Programm. Brixen, 1800; 8». 



Canlu, Cesare, SulF origine della lingua italiana. (Dissertazione 

 premiata.) Napoli, 1805; 8«. — Sul tema proposto dalla R. 

 Accademia di Sc, Lett. ed Arti in Modena „Se la liberta di in- 

 segnamento sia un diritto secondo ragione, ed in caso affer- 

 mativo cntro quali limiti debba tenersi circoscritto". Modena, 

 1804; 8«. 



