tvänne artister kopierat den nu funna pastellen och därvid vidtagit vissa för- 

 ändringar, dessa blifvit i det hela taget så likartade på båda. På grund häraf 

 anser jag min första hypotes vara antagligare. Huru nu därmed än må vara 

 förhållandet, synes mig detta porträtt vara ett af de vackraste, som blifvit 

 gjorda öfver Linné, och på samma gång äga ett rätt stort porträttvärde, om 

 också andra finnas, som i detta fall äro att föredraga. 



Efter hvad jag här sagt, torde det vara öfverflödigt att anföra några 

 särskilda skäl för att pastellen och general Ericsons oljemålning verkligen 

 framställa Linné. Jag vill endast tillägga, att så väl det ena som det andra 

 af dessa båda porträtt af ålder ansetts vara ett Linnéporträtt. Pastellen har 

 tillhört den bekante naturforskaren K. Stenhammar, som var född 1783 och 

 således stod ganska nära Linnés tid, och helt säkert kände flera af hans lär- 

 jungar. General Ericsons porträtt åter har en gång tillhört grefve V. D. 

 SCHWERiN på Stegeborg, hvilken var kammarherre hos drottning Lovisa Ul- 

 rica och samtidig med Linné. 



Det finnes endast två reproduktioner af Braunschweig-porträttet, båda i 

 litografi och båda i folio, men den ena betydligt större. Denna, som är 

 gjord af Carl Schröder och bär årtalet 1828, är vida bättre (Nr 71). Med 

 all säkerhet är den mindre (Nr 72) en förminskad och försämrad kopia af 

 denna. 



Det dröjde ej längre än till 1755, då åter ett nytt porträtt af Linné såg 

 dagen, och detta är den vackra bilden i svart sammetsrock, som tillhör Ham- 

 marby (Nr 73, Pl. VII). Den är ej signerad, men redan Eichhorn ansåg den 

 vara gjord af Scheffel, och däruti öf verensstämma alla kännare, med hvilka 

 jag talat om denna sak. Den är också till ställning och anordning mycket 

 lik Scheffels porträtt af 1739, ehuru dragen äro betydligt äldre. Jag anser 

 mig på dessa grunder ha fullt skäl att antaga, att denna tafla verkligen är 

 utförd af nämnde konstnär. Den är liksom den tidigare väl målad och ger 

 intryck af stor likhet. 



Mycket egendomliga åsikter har Carruthers angående de båda af 

 ScHEFFEL målade porträtten. I sin första uppsats (1889, s. 19) beskrifver 

 han först det här senast behandlade, men säger sedan »I appears that Schef- 

 fel, having got hold of the features of Linnseus exercised his imagination in 

 producing portraits representing Linnseus at two previous stages in his life, — 

 when he was married, and, yet earlier, when he entered the University of 

 Lund as a Student». Det först nämnda af dessa porträtt skulle vara det af 

 ScHEFFEiv 1739 utförda, och det senare originalet till Ruckmans koppar- 

 stick på titelbladet till Egenh. ant. I sin senare uppsats, där Carruthers 

 ej nämner något om Ruckmans kopparstick, upptar han visserhgen de båda 

 målningarna af Scheffel under särskilda nummer, såsom originalporträtt, 

 men vidhåller dock (s. 61) sin åsikt, att Scheffel, sedan han målat porträttet 



- 38 - 



