detta utfördes, vill jag lämna oafgjordt. Helt säkert är det icke en ren kopia 

 af öfre delen af Versaillesporträttet, då ställningen på axlarna är en annan, 

 rocken är af sammet, ej af siden som på detta, kråset har en helt annan form, 

 samt en linnéakvist finnes anbragt i knapphålet, hvilket ej är förhållandet 

 med Versaillesporträttet. I allt detta öfverensstämmer det med Stockholms- 

 porträttet, och det ser ut, som det ena af dessa båda skulle vara måladt efter 

 det andra. Då emellertid Gripsholms- och Versaillesporträtten, åtminstone 

 så vidt man kan döma af fotografierna, beträffande anletsdragen mer öfver- 

 ensstämma med hvarandra än med Stockholmsporträttet, synes det mig an- 

 tagligast, att Gripsholmsporträttet är måladt före det sistnämnda, möjligen 

 som ett utkast till detta, vare sig nu det gjordes redan i Sverige eller först 

 efter återkomsten till Paris. 



Jag har således kommit till det resultat, att Versaillesporträttet med all 

 säkerhet är måladt i Sverige, att det är möjligt, att Gripsholmsporträttet 

 äfven målades här, samt att Stockholmsporträttet målades senare efter detta 

 i Paris. 



Beträffande de Roslinska porträttens likhet med Linné, ha vi redan sett, 

 att lyinné själf ansåg det porträtt, som han hade tillfälle att se, efter hvad 

 jag i det föregående sagt, sannolikt Versaillesporträttet, mycket likt »så för- 

 träffligt att intet kan vara likare», han har ju ock kallat det: »effigies Ros- 

 lini optima ». Detta porträtt hade emellertid säkerligen icke många svenskar 

 tillfälle att se, och något omdöme af Linnés vänner, som särskildt syftar på 

 Gripsholmsporträttet, känner jag icke. Hvad åter Stockholmsporträttet be- 

 träffar har Linné med all säkerhet ej kunnat yttra sig om detta, och många 

 yttranden af samtida finnas ej heller därom. Hedin säger, ss. förut är 

 nämndt: »Ehuru likt och ypperligt måladt detta Portrait är, så torde man 

 kunna påstå, att det original, som blifvit gjordt af Krafft den Äldre, och 

 äfven äges af Kongl. Vetenskapsakademien, täflar i likhet med det förra». 

 Man torde där kunna läsa mellan raderna, att han anser Kraffts porträtt 

 likare. S. L. Gahn säger (enl. meddelande af prof. Fries) i en anteck- 

 ning, som förvaras bland Abr. Bäcks anteckningar till Åminnelsetalet (Ups. 

 Univ. Bibi. Mskrpt. X 217): »Men det som Herr Roslin målade tyckte han 

 sjelf [Linné] wara mycket likt, andre att det war mindre likt, och koppar- 

 trycket derefter i 4° som RosHn bestyrde om i Paris på Kongl. Swenska We- 

 tenskaps Academiens bekostnad, blef långt mindre likt än de små förut». 

 Af dessa nämner han i denna anteckning endast ett nämligen »Linnaei Por- 

 trait i Philosophia Botanica 1751» (Bernigeroths kopparstick). Några andra 

 direkta äldre omdömen om Stockholmsporträttet känner jag icke. Däremot 

 ha vi i det föregående sett åtskilliga yttranden beträffande Bervics koppar- 

 stick, som är utfördt efter detta porträtt, och då det är mycket likt originalet, 

 torde man ha fullt skäl att tillämpa dessa yttranden äfven på detta. Af dessa 



— 6x — 



