målning. Äfven ansiktet är så likt Roberts' stick, att det mycket väl skulle 

 kunna tagas för en kopia efter detta. Det visar dock vissa rätt tydliga 

 afvikelser, under det att det vida mer öfverensstämmer med det på Meyer- 

 Bartolozzi. Afvikelserna från Roberts bero sannolikt därpå, att vid ansik- 

 tets utförande hänsyn blifvit tagen till den målning af Hallman, som då ägdes 

 af I^ambert. Detta försök måtte emellertid blifvit kasseradt, möjligen just 

 därför att Thornton önskat göra medaljongen än mera lik Hallmans nyss- 

 nämnda målning, som fått ett så ampelt vitsord af Dryander. Alltnog, gravy- 

 ren ändrades eller gjordes om, och helt säkert anlitade man då ytterligare 

 Hallmans porträtt för förändringarna. Efter detta tog man tydligen knap- 

 parna och säkerligen äfven kråset, hviket dock, enär kroppen var vida mer 

 framåtvänd, än på Hallman och Roslin, måste ändras till sin riktning. 



Af de Hallmanska kopiorna finnas visserligen två i England, den ena (Nr 

 141) är den förut omnämnda, som tillhör Dinn. Society. Den är enligt Car- 

 ruthers på senare tider inköpt i Sverige och skänkt till Societeten. Denna kan 

 således omöjligen ha tillhört Lambert, däremot kunde ju detta varit förhål- 

 landet med den andra (Nr 139), numera tillhörande Botanical Garden i Ox- 

 ford. Att döma af en fotografi af denna, som professor Vines haft godheten 

 sända mig, är det dock föga troligt, att det är den,som blifvit använd 

 för Meyers bild, hvartill kommer att enligt prof. Vines intet spår 

 på baksidan, skall synas af Dryanders inskrift. Man får således antaga, 

 att det var en sjunde af Hallman utförd kopia efter Roslin, som tillhörde 

 Lambert. Säkerligen skilde denna sig ej synnerligen mycket från de öfriga. 

 Det är ju möjligt, att Hallman på denna träffat en något större likhet, 

 men att döma af hans original af 1769 och hans mig bekanta kopior, synes det 

 mig dock föga sannolikt, att likheten skulle ha varit särskildt stor. Icke hel- 

 ler gör Meyers kopparstick intryck af någon större likhet. Dryander har ju 

 också endast sagt,' att' likheten är stor på Pasch's målning. 



Sedermera synes Gripsholmsporträttet ej ha blifvit kopieradt förr än 1833. 

 Enligt meddelande af herr C. F. E. Brandberg skall nämligen i den af grefve 

 Carl Bonde 1876 utgifna katalogen öfver tafvelsamlingen på Vibyholm finnas 

 upptagen en kopia efter Roslins porträtt på Gripsholm af O. Ohlsson 1833 

 (Nr 151). Samme konstnär har utfört den med namnet Ohlsson signerade 

 litografien (Nr 152), hvilken således väl äfven är gjord efter Gripsholmsporträt- 

 tet och säkerligen samtidig med den målade kopian. 



Stockholmsporträttet blef, som i det föregående visats, medan det ännu 

 var kvar i Paris, stucket i koppar af Bervic (Fig. 21). Om detta kopparstick 

 säger Eichhorn (1875), att det är ett af de yppersta kopparsticksporträtt, 

 som finnes af någon svensk man, och det kan ju icke nekas, att det är vackert. 

 Hvad åter porträttlikheten beträffar torde af det föregående med full tydlig- 

 het framgå, att denna ej är så stor, som önskligt hade varit. 



— 66 — 



