först omkring 1850 blef skänkt till kyrkan. Nu är det emellertid ingenting 

 som hindrar, att modellen till dessa järnmedaljonger var tidigare gjord, 

 redan under Linnés lifstid, ehuru gjutningen i järn skedde först under början 

 af 1800-talet. Skulle modellen till dessa medaljonger verkligen vara gjord 

 under lyinnés lifstid, torde den vara tidigare än Inlanders medaljong, men 

 senare än Drottningholmsmedaljongen, således från slutet på 1760-talet. 



Efter den of van behandlade medaljongen synes mig Snacks nyss om- 

 nämnda kopparstick (Nr 258) vara gjordt. Det framställer Linné i profil 

 och liknar, så vidt jag kan finna, icke på långt när något annat porträtt af 

 Linné så mycket som denna medaljong, ehuru Snack försett Linnés bild med 

 ett yfvigt och lockigt hår. Ingen gravyr är senare gjord efter detta skäligen 

 tarfliga kopparstick, och jag kan ej tänka mig, att medaljongen skulle vara 

 det. Ledsamt nog vet man dock icke heller, när kopparsticket är gjordt. 

 Jag äger ett exemplar af Joh. B. Bussers, Utkast till beskrifning om Up- 

 sala, 1773, i hvilket detta förekommer inhäftadt mellan första och andra delen. 

 Bussers arbete är likasom Snacks porträtt tryckt på bokhandlaren I. C. Holm- 

 bergs bekostnad, och det är ju mycket möjligt, att porträttet var afsedt att 

 inflyta i någon senare del af Bussers verk, hvilken dock aldrig kom ut. Det 

 är väl troligt, att det gjorts något så när samtidigt med det äfvenledes på 

 I. C. Holmbergs bekostnad af Snack efter Krafft utförda kopparstick af Linné, 

 som bär årtalet 1780. 



I detta sammanhang torde det vara lämpligt att beröra en annan medal- 

 jong, hvilken en gång existerat, men hvars utseende numera är alldeles obe- 

 kant. I Linnés »Tillsägelser till sin hustru», däri han, såsom förut är 

 nämndt, bestämmer, att gipsmedaljongen, som finnes i hans lusthus, skall 

 gifvas åt Biblioteket, säger han också: »Sätt messingsmedaljonen, som är i 

 mitt lusthus, öfver grafven och lätt i honom insticka: Princeps Botanicorum 

 Natus 1707 Mai Mortuus ...» Med gipsmedaljongen menas, som vi redan sett, 

 en afgjutning af Drottningholmsmedaljongen, hvad han menar med messings- 

 medaljongen är däremot en fullständig gåta. Enligt Fries, Linné (D. 2., s. 

 409) kallar han denna på ett annat ställe »kopparplåten med mitt ansigte». 

 Drottningholmsmedaljongen har säkerligen aldrig blifvit gjuten i metall, då 

 exemplaret på Drottningholm är af gips, och för öfrigt är det föga troligt, 

 att Linné i sitt lusthus (= museum) hade tvänne afgjutningar af samma 

 medaljong. Af Inlanders medaljong känner jag visserligen ett par exemplar 

 af metall, men när de blifvit gjutna, vet jag icke och det synes mig föga tro- 

 ligt, att Linné skulle ha föreskrifvit, att en så liten medaljong, där bildens 

 höjd föga öf verstiger 7 cm., skulle uppsättas i kyrkan. Den enda förklaring 

 jag kan finna är, att det funnits en tredje tämligen stor medaljong, som gjorts 

 under Linnés lif.stid och hvilken han haft i sitt museum. 



Det är ju icke omöjligt, att denna medaljong, hvilken sannolikt någon 



- 72 — 



