III. 



SVENSKA LEDAMÖTER. 



De äldsta bestämmelserna om ledamotsval innehållas i 

 akademiens första grundregler, hvilka, försedda med de sex 

 stiftarnes underskrift, äro daterade den 2 juni 1739, den dag 

 då akademien höll sin första sammankomst. ^ Cap. VII i dessa 

 grundregler, hvilket handlar om "hvad som bör i akt tagas 

 vid en ledamots antagande", stadgar bl. a. följande: 



§ 1- 

 Ej må någon til ledamot i denna Academie antagas, som icke hyser 

 kiärlek för nyttiga wettenskaper och konster, och som icke äger insikt i 

 någon viss del af dem. 



§2. 



När ett sådant ämne af Presidenten eller någon utaf ledamöterne til 

 antagande föreslås, så anteknas den sammas namn på en tafla. Fiorton 

 dagar derefter omröstas af Academien antingen han däruti skall inlåtas 

 eller ej. Omröstningen skier sålunda att Archivarien går omkring och ut- 

 delar en hvit och en svart boll. Sedan samlar han dessa bollar i en låda, 

 uti hvilken ledamöterne hvar för sig efter egit bepröfvande lägga en boll 

 af någondera färgen. Finnas då en fierdedel svarta emot tre fierdedelar 

 hvita bollar, då kan den som blifvit föreslagen ej till ledamot antagas, men 

 stiger antalet af de svarta ej til fierdedelen, då är valet riktigt och gillat. 



1 Dennft dag justerades projektet till gmndregler och beslöts, att det sknlle «till nästa 

 sammankomst till underskrift förfärdigas*. Först d. 13 okt. 1739 omtalas detta såsom verk- 

 stSUdt. De första grundreglerna hafva aldrig blifvit tryckta. 



