SVENSKA LEDAMÖTER 23 



RosENSTEiNS memorial jämte ett däröfver afgifvet yttrande 

 af sekreteraren Nicandeh förelades akademien d. 13 maj 1795, 

 och till deputerade för ärendets beredning utsagos herrar 

 af Acrel, Leyonmarck, Henric Gahn och Wilcke. Dessa af- 

 gåfvo hvar för sig vidlyftiga betänkanden, men kunde icke 

 komma till något gemensamt slut. Särskildt voro meningarna 

 delade om lämpligheten af att bibehålla den dittills brukliga 

 balloteringen och valets afgörande med kvalificerad majori- 

 tet, hvaremot förslaget att åter upplifva klassindelningen och 

 anförtro ledamotsförslagens granskning åt de särskilda klas- 

 serna lyckades vinna flera anhängare. Resultatet af de de- 

 puterades arbete blef därför endast, att vissa frågor förelades 

 akademien vid dess sammanträde d. 9 sept. 1795, då man 

 efter en långvarig öfverläggning och »efter vänlig öfverens- 

 kommelse> stannade i det beslut 



at Academien i det aldranärmaste bibehåller alla om valförrättningen 

 hittils gjorde författningar, men uti en eller annan omständighet söker 

 häfva vissa därvid anmärkte olägenheter. Til den ändan 



l:o Bifaller Academien renovation af den projecterade classification 

 af ledamöterne och upgifver secreterarne at därom inkomma med upsatte 

 förslag; 



2:o Finner Academien för godt at hvar och en, som vill föreslå leda- 

 mot, göre det inom viss class: men praeses och secreterarne, såsom egent- 

 ligast icke hörande til någon af cla'sserne, hafva rättighet at göra det utan 

 åtskillnad för alla classer; 



3:0 Proposition, scrutinium och val ske som hittils på vanlig tid; 



4:o Scrutinium sker genom ballottering, i ställe för plurima, med ^i 

 jakande mot ^|^ nekande röster; 



5: o Valet, som tjenar at fjolla de efter afgångne ledamöter uti 100-talet 

 ledigt blifne rummen, sker med skrifne namnsedlar, på hvilka hvar och 

 en teknar dens namn af candidaterne, som han vill skall blifva ledamot, 

 uti den class där ledamot brister; och 



6:o Fjilas de lediga rummen uti classerne i den ordning, som de blif- 

 vit ledige efter tiden räknadt; och det med candidater, som efter dassens 

 tilkännagifvande äro därtil qualificerade. 



Allt hvad ifrarne för en reform vunnit var alltså, att en 

 klassindelning blifvit ställd i utsikt; att, om man lyckades 

 införa en sådan, klasserna skulle få inflytande på valen; samt 

 att afgörandet med 7^ ^f ^^ afgifna rösterna blifvit flyttadt 

 från det slutliga valet till det förberedande scrutiniet. 



Första gången detta sista skulle tillämpas var d. 9 dec. 

 1795 — under tiden hade man ändrat bestämmelsen om, 

 att valoperationerna skulle försiggå vid presidieombyten, ty 

 då dessa voro offentliga, kunde icke gärna den eftersträfvade 



