16 



Koju su ulogu krscani prvih cetiri decenija iza osvojenja Bosne igrali u 

 javnom zivotu, razabire se po torn, da su sandzakbezi i vojvode diplomatske 

 misije najrade povjeravali krscanima, a tako su i glavne carina u Novom, 

 Qabeli, Slanom i Risnu dugo godina ostale u rukama krscanskih amaldara. 



Kako su se Turci prilagodivali lokalnim prilikama, vidi se i po tome, da su 

 oni — prem osvajaci — pridrzali i bosansku administrativu te se upravitelji 

 pojedinih sandzaka zvali vojvodama a na granici krscanskoj krajisnicima. 



Odnosi izmedu muslimana i krscana bijahu vec za to srdacni, sto ih je cesto 

 vezala krvna veza, a vrlo su obicni bili slucajevi, da je od dva brata jedan ostao 

 krsdaniti a drugi se poturcio i dosao do velikog ugleda na Porti. 



Ako su Osmanlije smatrali oportunim, ne dirati u narodne osjecaje, jos su 

 vise respektovali socijalne institucije i feudalni sistem bosanski te ne smjedose 

 ticati u plemensku njihovu organizaciju, za koju islamski svijet nema ni analogije. 



To je razlog te su se u Bosni i plemenske i feudalne prilike srednjega 

 vijeka postivale i uscuvaie, tek su naziv kneza promijeniii na beg, kao sto su 

 dubrovackog kneza zvali knez begom a dubrovacku viastelu begovima. U 

 obiteljsku tradiciju niko nije dirao a ni u odnosaj izmedu bega kao zemije posjednika 

 i njegovih kmetova'), koje je bastinio od svojih sredovjecnili preda. 



Sredovjecne agrarne prilike ne samo da sultani nisu dokidali, nego su 

 nastojali, da s njima u sklad dovedu svoje agrarne zakone. Za pojmove, koji su 

 dotadanjem zakonodavstvu bili tudi, uveli su dapace hrvatske rijeci kao bastina 

 za oznaku sredovjecnog lenskog posjeda. 



Rijec bastina"^) nalazimo cestoputa u Sulejmanovoj, u mladim kanunama 

 i u starim sidzilima sarajevske mesceme iz XVI. vijeka a u turskim rijecnicima 

 uvrstena je i definovana kao oznaka za posebnu vrstu zemljisnog posjeda, koja 

 u muskoj lozi prelazi automatski od oca na sina a ako bi ova izumrla, trebalo 

 je narocite dozvole sultanove, da moze preci na najblizu lateralnu lozu. Prema 

 tome predstavljala je bastina starinski zemljisni posjed sredovjecne bosanske 

 vlastele, koji je ostao u rukama njihovih na islam preslih potomaka te je i u 

 tursko doba za njih vrijedilo tradicionalno sredovjecno posjedovno i bastinsko 

 pravo pa se zato u kanunamama i razlikuju od ostalih cifluka. 



U tursko doba bastinom se zvao obicno sredovjecni feudalni posjed, ali da 

 se je, kao i u srednjem vijeku, davalo i u tursko doba u bastinu i pravo pobi- 

 ranja stanovitih prihoda, tome sam nasao nedavno dokaza u tri fermana iz god. 

 1192., 1194. i 1195., gdje se govori mozda o najstarijoj tekiji u Bosni, sto ju je 

 sagradio Hamzadede u nahiji Sokolu u kotaru focanskom, koji je za podmirivanje 

 njenih potreba uvakufio svoju badz-bastinu. Badz = rl; znaci carinu pa je prema 

 tome Hamzadede imao bastinsko pravo, pobirati u svom kotaru stanovitu carinu 

 i to je pravo uvakufio svojoj tekiji a uvakufljenje potvrdeno je carskim ferma- 

 nima. 



Osim bastine sredovjecnog je porijekla i institucija vojnikluka te se s njom 

 sacuvao u turskom jeziku hrvatski naziv a od raznlh vrsta zemljisnog poreza 

 sacuvalo se u uredovnoj terminologiji i ime poljacina. Zanimivo je i to, da se 



*) I ovdje vec moram istaknuti, da je pojam kmetstva starom turskom zakonodavstvu 

 posve nepoznat. 



*) Aristarchi Bey: Legislation ottomane I. op. 192 izvodi rijec bastina iz bugarske bast a 

 = otac. Prema tome je bastina = ocevina, sto se posve slaze sa pojmom bastine. 



