20 



a) Kanunama za bosanski, hercegovacki i zvornicki sandzak („Bosna 

 ve Hersek ve Izvornik sandzaklerinde vaki olan kanun") od 1. ramazana 946. 

 (= 1540.); 



b) »Novi opsirni tefter za bosanski vilajet« t. j. modificirano izdanje 

 Sulejmanove kanuname, napisano po nalogu zaima Besareta, sina Abdul- 

 selamova, od catiba defterihakanije, Mustafe, sina Alimedova, predan Visokoj 

 Porti god. 973. (= 1565.); 



c>Sarajevska kanunama (Kanunamei Saraj-Bosna) od rebiul-evela 1099. 

 (= 1688.); 



d) Hercegovacka kanunama (Kanuname livai Hersek); 



e) Jedan kodeks sa prepisima fetava, koje se odnose na davanje salarije 

 (Salarije hususunde olan fetvaleri suretler). 



Kako se prilagodivalo zakonodavstvo pojedinim iokalnim priiikama, to najbolje 

 dokazuje cinjenica, da je osim glavnoga kanuna biio jos lokainih, koji su vrijediii 

 za pojedina mjesta. Od najblizih nam navesti cu ova mjesta, koja su imala svoje 

 kanune: Nikopolje, Vidin, Orsova, Crna Rijeka, Vucitrn, Prizren, Novi 

 Varos, Fethislam (Sabac). 



Dakako ovi lokalni kanuni ne obuiivataju citavu materiju o agrarnom pravu, 

 nego obicno one ustanove, koje su vrijedile iskljucivo za doticni kraj. 



Kataster. 



Uporedo sa agrarno-zakonodavnim radom turskih careva isao je rad na 

 polju katastralnog popisivanja zemalja, bez kojega i najboiji agrarni zakoni nebi 

 imali prakticne vrijednosti. U literaturi obicno se misli, da je prvi sultan, koji 

 je dao naciniti katastralni popis zemalja carevine, bio sultan Sulejman Veliki, ciji 

 se popis obicno zove imenom defteri atik t. j. starom gruntovnicom. Ja sam 

 medutim vec u svojoj radnji »Tursko-slovjenski spomenici dubrovacke arhives 

 str. 178., iznio nekoliko dokumenata ove arhive, koji dokazuju, da je katastralno 

 popisivanje Bosne pocelo vec za vlade sultana Mehmeda II. Vec god. 1475. 

 spominje se naime jedan »Turcin«, „qm venit ad faciendum descriptionem Bosne", 

 koji je dakle imao da nacini, sto danas velimo katastralnu kartu Bosne"). Kako 

 je taj prvi pokus uspio, nije nam poznato a ovaj elaborat, u koliko se tice gra- 

 nice dubrovacko-hercegovacke, preraden je dvadeset godina poslije, jer je her- 

 cegovacki krajisnik Sulejmanbeg 1496., valjda po zelji Dubrovcana, poslao voj- 

 vodu trebinjskog Hamzu, da uredi granicu prema Konavljima a poslije i oko 

 Bjelemica. 



Ponovni popis Hercegovine proveden je god. 1515. za sultana Selima I., 

 koji je poslao posebnog emina, da nacini popis Hercegovackog sandzaka i koga 

 je u torn poslu podupirao sandzak Mehmedbeg Isabegovic, sin glasovitog Isabega. 

 Tog emina zovu dubrovacki spomenici po njegovu zanimanju obicno i pripisnikom. 

 Taj je pripisnik, koliko se moze ustanoviti, bio u Hercegovini dulje od mjesec 

 dana te se bavio osobito u Donjoj Hercegovini i oko Qacka a zalazio je preko 

 Trebinja i Konavija do u Novi. 



*) Ovai kataster imao se jamaCno naCiniti na osnovu zakona od god. 880. (= 1475.), da se 

 od sele imadu u gruntovnici imenice nabrajati sela, koja pripadaju pojedinom timaru. 



